Pogovor z evropskim poslancem Robertom Evansom o opustošenju po ciklonu Sidr
Človekoljubna pomoč
2007-11-22 - 18:53
Obnova po ciklonu Sidr v Bangladešu
Uničujoči tropski ciklon Sidr, ki je prizadel jugozahodno obalo Bangladeša, je terjal več kot 3500 žrtev in povzročil ogromno gmotno škodo. Veter, ki je divjal s hitrostjo 220 km/h, in valovi, visoki do pet metrov, so uničili 450.000 domov. Bangladešu, eni najrevnejših držav na svetu, so po katastrofi številne države ponudile pomoč, med drugim tudi članice EU. Pogovarjali smo se z britanskim poslancem Robertom Evansom, predsednikom delegacije EP za južno Azijo, ki je trenutno v Bangladešu.
Gospod Evans, kako bi opisali trenutne razmere v Bangladešu?
"Obiskali smo južni del Bangladeša, ki ga je ciklon najbolj prizadel. Škoda je nepopisna, mnogo domov je popolnoma uničenih, nekatere vasi so porušene tudi do 80-odstotno. Veter in valovi, lahko bi jih imenovali kar mali cunamiji, so porušili številne hiše, povečini zgrajene iz bambusa in pločevine. Kljub uradnim opozorilom je ciklon mnoge presenetil.
Srečali smo tudi vojsko in številne dobrodelne organizacije, ki pomagajo ljudem. Vendar Bangladeš potrebuje še dodatno pomoč. Mnogi so ostali brez strehe nad glavo, praktično brez vsega. Iz helikopterja smo videli riževa polja, ki so popolnoma razdejana. Ljudje so torej izgubili dve žetvi: trenutno, ki je uničena, in naslednjo, za katero nimajo semen.
Težave glede hrane ne bodo trajale le nekaj tednov, temveč več mesecev. Poleg tega se bo tudi vreme kmalu ohladilo, ljudje bodo potrebovali topla oblačila, pa seveda pitno vodo."
Decembra bodo predsedniki treh institucij EU podpisali evropsko soglasje o humanitarni pomoči. Kakšen je vaš prispevek k pomoči v primeru te in podobnih nesreč?
"Menim, da je EU med tistimi, ki so se odzvali najhitreje in tudi najbolj odgovorno, pozitiven je še zlasti njen način, kako posredovati pomoč v okoliščinah, kot so tiste po ciklonu v Bangladešu.
Iz lastnih izkušenj bi dejal – če pogledamo Bangladeš danes ali Pakistan po potresu oziroma Azijo po tistem, ko jo prizadel cunami – da je problem, ki se vedno znova zastavlja, predvsem logistika, potrebna za dejansko razdeljevanje pomoči. To na območjih katastrof pogosto ne deluje tako, kot bi bilo treba. Bangladeška vojska je sicer zelo dobro organizirana, vendar menim, da bi ji logistična pomoč iz držav EU, ki imajo na tem področju več izkušenj, prav gotovo koristila."
Naravne katastrofe v južni Aziji niso redkost. Če primerjate današnjo situacijo z izkušnjami po cunamiju leta 2004, ali menite, da bi lahko EU ob katastrofah bolje prispevala k pripravljenosti držav kot je Bangladeš ?
"Da, menim, da bi lahko EU storila več. Ciklona seveda ne bi bilo mogoče preprečiti, vendar pa bi lahko storili marsikaj proti poplavam, s katerimi se Bangladeš redno sooča, saj je znan po nižje ležečih obalnih območij. V EU, zlasti na Nizozemskem, imamo bogate izkušnje z zaščito ozemlja in stavb pred poplavami. Zato nisem prepričan, da smo za Bangladeš naredili dovolj.
Lahko bi mu denimo ponudili svoje strokovnjake in izobraževali tamkajšnje prebivalstvo. Obstaja namreč resnična možnost, da jim pomagamo pri preprečevanju poplav. Tako bi se zmanjšala tudi potreba po neprestani pomoči mednarodne skupnosti. Za mnoge ljudi iz Bangladeša je to bil že tretji ciklon v zadnjih 12 mesecih."
20071122STO13449 Obnova po cunamijih – uspeh ali tragedija? Resolucija EP o evropskem soglasju glede humanitarne pomoči Delegacija za južno Azijo Humanitarna pomoč na kratko
SL
1
PHOTO
20071122PHT13451.jpg
SL
4
LINK
/activities/expert/delegations/presentation.do?delegation=2469&rewritten&language=SL
SL
5
LINK
http://ec.europa.eu/echo/ataglance_sl.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070601STO07342 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0508 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
