Plenarno zasedanje v Bruslju, 28. in 29. marec 2007
2007-03-23 - 12:27
Drugo marčno plenarno zasedanje Evropskega parlamenta, ki bo potekalo v sredo, 28. in četrtek, 29. marca v Bruslju, bo namenjeno predvsem vprašanjem proračunske porabe Evropske unije in izvajanju skupne kmetijske politike.
Zasedanje se bo začelo v sredo popoldne , ko bo evropskim poslancem nemška kanclerka Angela Merkel predstavila vsebino Berlinske izjave. Sledila bo razprava o poročilu o prihodnosti Kosova. Parlament bo obravnaval tudi poročila na lastno pobudo o ekološki pridelavi in označevanju ekološko pridelanih proizvodov, o prihodnosti lastnih sredstev financiranja EU ter o proračunskih smernicah za leto 2008.
Večerni del zasedanja bo namenjen poročilom o nogometu v Evropi ter spremembam zakonodaje s področja pomorstva. Zadnja točka dnevnega reda v sredo bo poročilo o vključitvi novih držav članic EU v sistem skupne kmetijske politike.
V četrtek bo Javier Solana, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, poslancem predstavil smernice zunanjepolitičnega delovanja Unije v letu 2007. 20070320BRI04383
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Nadaljevanje Berlinske izjave
2007-03-23 - 12:27
Tri dni po slovesnostih v Berlinu bo nemška zvezna kanclerka Angela Merkel poslancem Evropskega parlamenta predstavila vsebino Berlinske izjave. Listina, ki jo predsednika parlamenta in Komisije ter predsedujoča Sveta EU podpisujejo ob 50. obletnici Rimske pogodbe, naj bi predstavljala zavezo voditeljev Unije, da nadaljujejo prizadevanja za združeno Evropo, utemeljeno leta 1957.
Izjava navaja skupne evropske dosežke zadnjega pol stoletja, kot so ohranjanje miru, blagostanja in stabilnosti ter utrditev demokracije in pravne države pri odpravi razdelitve celine; pomembne mejnike , kot so enakopravnost držav članic, preglednost in subsidiarnost delovanja; temeljne vrednote EU, predvsem spoštovanje človekovega dostojanstva in načelo solidarnosti in izzivi v prihodnosti .
Spletna stran nemškega predsedstva
SL
1
LINK
http://www.eu2007.de/en/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Nov sistem financiranja iz lastnih sredstev EU že leta 2014?
2007-03-23 - 12:27
Pred začetkom proračunskega postopka za prihodnje leto bo parlament obravnaval tudi poročilo, ki ga je pripravil poslanec Alain LAMASSOURE (EPP-ED, FR) in predstavlja predloge sprememb sedanjega načina financiranja proračuna Evropske unije. Nov sistem naj bi uveljavil enakost držav članic in bi se uveljavil v dveh stopnjah.
Evropska gospodarska skupnost (EGS, predhodnica današnje EU) se je na začetku svojega delovanja financirala izključno s proračunskimi prispevki držav članic. Od leta 1970 pa je za financiranje v veljavi sistem lastnih sredstev , ki na dveh dejanskih virih lastnih sredstev – kmetijske dajatve in carine , ki ju dopolnjuje tretji vir na osnovi davka na dodano vrednost (DDV). Leta 1988 je Evropski svet uvedel četrti dodatni vir na osnovi BDP , iz katerega bi morali črpati sredstva, če in ko znesek iz naslova DDV in tradicionalnih lastnih sredstev ne bi zadoščal za kritje finančnih obveznosti. Sčasoma je ta vir postal ključni vir za proračun Evropske unije in bo v finančnem letu 2007 predvidoma prispeval 70 odstotkov prihodka, medtem ko sredstva iz naslova DDV prispevajo približno 15 odstotkov, delež tradicionalnih lastnih sredstev (carin in kmetijskih dajatev) pa se je tako zmanjšal na le 15 odstotkov dohodka.
V letu 2008 ali 2009 je predvidena revizija trenutnega proračunskega obdobja in hkrati naj bi Komisija predstavila predloge za spremembe tako na stroškovni kot dohodkovni strani. Poslanci v odboru za proračun pa že zdaj opozarjajo, da je trenutni sistem prezapleten, popolnoma nerazumljiv za širšo javnost in nepregleden, zato je reforma nujna.
Prva stopnja: enakost, enostavnost in solidarnost
Finska je aprila 2004 predstavila predlog za nadomestitev sedanjega finančnega sistema Evropske unije, ki bi temeljil na bruto nacionalnem dohodku (BND) . Podlaga prispevka držav članic bi bil njihov delež v skupnem BND Unije, kar bi predstavljalo pravičnejšo razdelitev bremen. DDV ne bi bil več vir financiranja, medtem ko naj bi v sklopu skupne kmetijske politike namesto sedanjih dajatev uvedli obvezno sofinanciranje.
Poslanci se zavedajo, da bi morale biti vse spremembe sedanjega sistema sprejete s pogajanji, pri čemer bi morali spremeniti tudi način porabe proračunskih sredstev.
Na prvi stopnji naj bi veljala naslednja politična načela:
· enakost med državami članicami;
· preprosta predstavitev sistema izvoljenim predstavnikom in državljanom;
· solidarnost in enako dostojanstvo med državami članicami;
· vzpostavitev politične povezave med reformo prihodkov in pregledom odhodkov, kot že ustrezno določa medinstitucionalni sporazum.
Prva stopnja naj bi se začela takoj po ratifikaciji sporazuma in bi pomenila prehodno fazo do uvedbe novega sistema lastnih sredstev.
Druga stopnja: dejanska lastna sredstva Evropske unije
Novi sistem nikakor ne bi pomenil, da bi Evropska unija lahko uvedla in pobirala svoje davke. Davčna suverenost bi ostala v pristojnosti držav članic in vse spremembe na tem področju bi morale biti - tako kot doslej - sprejete s soglasjem. Države bi lahko začasno prenesle del finančne suverenosti na Unijo (in jo kadarkoli spet prevzele od nje), da bi se del davkov neposredno odvajal v evropski proračun, podobno kot se lahko zdaj delež davkov neposredno odvaja v proračune regionalnih ali lokalnih organov oblasti v državah članicah.
Prihodnji sistem virov lastnih sredstev naj bi upošteval naslednja načela:
· polno spoštovanje načela fiskalne suverenosti držav članic;
· fiskalna nevtralnost;
· nespremenjeni obseg proračuna EU;
· postopno uvajanje;
· jasna povezava med reformo prihodkov in reformo odhodkov.
Sistem naj bi se začel uvajati leta 2014, s postopno ukinitvijo sedanjega sistema v prehodnem obdobju. Temeljil naj bi na že obstoječih davkih in dajatvah v državah članicah, pri čemer bi se določen delež teh dajatev odvajal v evropski proračun, tako pa bi se tudi vzpostavila neposredna povezava med evropskimi davkoplačevalci in Unijo.
Davki, ki bi lahko postali vir za financiranje Unije, so:
· DDV;
· trošarine na motorna goriva za promet in drugi davki na energijo;
· trošarine na tobak in alkohol;
· davki na dobiček podjetij.
Med davki, ki so bili predlagani v različnih razpravah kot morebitni viri, pa so naslednji:
· davki na poslovanje z vrednostnimi papirji;
· davki na prevozne ali telekomunikacijske storitve;
· dohodnina;
· obdavčenje obresti pri viru;
· dobiček ECB (dohodek od tiskanja denarja);
· ekološki davek;
· davki na devizne transakcije;
· davki na prihranke;
· davki na finančne transakcije (Tobinov davek).
Priprava predlogov odbora
Novembra 2005 je bil vsem odborom za proračun v nacionalnih parlamentih poslan vprašalnik, ki ga je sestavil poročevalec. Namen vprašalnika je bil ugotoviti, ali je mogoče oblikovati osrednja osnovna načela za reformo sistema lastnih sredstev, ki bi jih podprl Evropski parlament in reprezentativna večina parlamentov držav članic ("starih" in "novih" ter "neto plačnic" in "neto plačnic prispevkov, južnih in severnih itd.).
Odzivi na vprašalnik so bili različni: nekateri parlamenti se iz različnih razlogov niso odločili za odgovarjanje, nekateri so odgovorili v pisni obliki, nekateri pa so poročevalca povabili k osebni izmenjavi mnenj. Do sedaj je poročevalec izmenjal mnenja z odbori za proračun ali njihovimi predstavniki v Luksemburgu, Portugalski, Finski, Franciji, Nemčiji, Španiji, Belgiji in Madžarski. Poročilo: Alain Lamassoure - Prihodnost lastnih sredstev Evropske unije
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0066 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračunske smernice za leto 2008
2007-03-23 - 12:27
Evropski parlament bo sredo obravnaval poročilo o proračunskih smernicah za prihodnje leto. Poročevalec Ville ITÄLÄ (EPP-ED, FI) v njem analizira smernice vseh institucij, razen Komisije, največ pozornosti pa namenja proračunu parlamenta.
Poslanci ugotavljajo, da se je proračun institucij, zlasti zaradi širitve, v zadnjih štirih letih povečal za približno 18 odstotkov. Menijo, da mora proračun institucij za leto 2008 načeloma ostati na približno enaki ravni kot letošnji, saj ni predvidenih pomembnejših dogodkov (širitve ali novi jeziki), ki bi opravičevali njegovo povečanje.
Evropski parlament
Odbor vztraja, da je treba poslancem in parlamentu kot sozakonodajalcu zagotoviti najboljše delovne pogoje, ker se le tako lahko olajša izpolnjevanje njihovih nalog in zviša kakovost zakonodaje EU. Eden od načinov je zagotavljanje ustreznih specializiranih ali tehničnih informacij v kratkem časovnem roku.
Poslancem je treba zagotoviti dostop do najboljših možnih jezikovnih storitev, torej kakovostnega tolmačenja in prevajanja, vključno z novimi jeziki, zlasti na uradnih sejah organov parlamenta. Po mnenju odbora bi bilo treba tudi preučiti možnost, da se vsem poslancem zagotovijo prostori za pogovore s strokovnjaki v sorazmerno majhnih skupinah (8-20 ljudi).
Poročilo je tudi kritično do sedanje prakse več sedežev parlamenta, saj obžaluje geografsko razpršitev svoje uprave med tri kraje dela in dodatne stroške, ki jih to povzroča, zlasti tekoče stroške in stroške potovanja iz enega kraja v drugi.
Odbor se zavzema za boljšo učinkovitost komunikacijskih orodij parlamenta in njegovih političnih skupin. I zboljšave v komunikacijski in informacijski politiki bi se lahko dosegle na skladnejši način v okviru splošnega pojmovanja komunikacije za državljane EU. Predvsem bi morali povečati ozaveščenost evropskih državljanov o vlogi Evropskega parlamenta v zakonodajnem postopku in postopku sprejemanja odločitev.
Poslanci so prepričani, da bi bilo zlasti večje sodelovanje lokalnih in regionalnih medijev zelo koristno za evropski projekt. Uprava institucije naj bi tako zagotovila akcijski načrt za komunikacijo, osredotočen na lokalne in regionalne medije, ter preučila nove instrumente, zlasti z vidika priprave naslednjih volitev, ki bodo omogočili poslancem komunikacijo z lokalnimi mediji.
Ena od prednostnih nalog predsedstva je, da parlament postane vidnejši akter v zunanji politiki. Evropski parlament je ustanovil številne delegacije ter skupščine z nacionalnimi parlamenti iz tretjih držav, ki pa niso jasno opredeljene v proračunu institucije. Odbor zato poziva upravo, da do 1. julija predstavi poročilo o obstoječih enotah in tistih, ki so v pripravi na tem področju odhodkov, vključno s finančno oceno potreb za prihodnja leta.
Poslanci se strinjajo, da mora parlament imeti potrebne človeške vire za svoje delovanje in nameniti čas njihovemu učinkovitemu vključevanju, zato bo vsako zahtevo za nova delovna mesta obravnaval potem, ko bo uprava predstavila poročilo o svoji kratkoročni in srednjeročni strategiji glede možnosti premestitev, ki vključuje izobraževalne in razvojne programe, povezane s premestitvami ter bo zahteve preučil na podlagi natančnih informacij.
Odbor tudi meni, da morajo biti institucije EU vzor pri izvajanju okolju prijaznih politik in izboljšanju energetske učinkovitosti. Ob tem opominja, da se je Evropski parlament obvezal, da bo uveljavil uredbo EMAS o okoljski odličnosti, ter opozarja na zahtevo predsedstvu, naj preuči načine za zmanjšanje naraščajočih stroškov energije, vključno z možnostjo zmanjšanja uporabe klimatskih naprav poleti. Poziva k učinkovitejši uporabi papirja in manj obsežnemu razdeljevanju tiskanega gradiva, tako da so tiskane različice številnih uradnih dokumentov parlamenta na voljo le na zahtevo. Poročilo: Ville Itälä - Smernice za proračunski postopek za leto 2008
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0069 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Obeti za skupno zunanjo politiko Evropske unije v letu 2007
2007-03-23 - 12:27
Edina razprava, ki je na dnevnem redu v četrtek, bo namenjena izjavi visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije o načrtih delovanja za letošnje leto Javier SOLANA, generalni sekretar Sveta EU in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko, bo evropskim poslancem v četrtek dopoldne predstavil smernice delovanja Evropske unije na mednarodnem prizorišču v letu 2007 ter stališča do aktualnih mednarodnih vprašanj.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Kosovo - podpora Ahtisaarijevemu predlogu, ne pa neodvisnosti pokrajine
2007-03-23 - 12:27
Parlament bo v četrtek glasoval o predlogu poročila, ki podpira predloge mednarodnega posrednika Marttija Ahtisaarija za ureditev vprašanja Kosova, ne omenja pa možnosti, da bi pokrajina postala samostojna država. Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Joost LAGENDIJK (Zeleni/EFA, NL), se zavzema za evropsko prihodnost Kosova in Srbije, pri mednarodnih pogajanjih o ureditvi vprašanja pa bi morala Unija imeti osrednjo posredniško vlogo.
Odbor podpira celovit predlog dogovora o statusu Kosova, ki ga je pripravil posebni odposlanec Združenih narodov, nekdanji finski predsednik Martti Ahtisaari in pričakuje, da bo varnostni svet ZN hitro sprejel novo resolucijo. Predlog predvideva omejeno suverenost pokrajine, vključno s članstvom v mednarodnih organizacijah, ne pa popolne državnosti. Poslanci poudarjajo, da rešitev na Kosovu ne bo postavila precedensa v mednarodnem pravu, saj je Kosovo pod upravo ZN od leta 1999 in resolucija Varnostnega sveta 1244 že vsebuje določbe o potrebi po rešitvi vprašanja končnega statusa Kosova. Okoliščine, povezane s Kosovom, tako nikakor niso primerljive z razmerami v drugih konfliktnih regijah, ki niso pod upravo ZN.
Dokument, ki ga bodo obravnavali poslanci na plenarnem zasedanju, poudarja naslednje pozitivne elemente predloga:
- dostop Kosova do mednarodnih finančnih organizacij;
- mednarodna prisotnost, da bi se ohranil večetnični značaj Kosova in zaščitili interesi in varnost srbskega in romskega prebivalstva ter drugih etničnih skupin;
- mednarodna podpora za razvoj učinkovitih in samostojnih institucij za celotno prebivalstvo;
- jasne določbe o decentralizaciji, ki zagotavljajo precejšnjo avtonomijo na najpomembnejših področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo in lokalni varnostni organi;
- popolno spoštovanje človekovih pravic;
- zaščita vseh kulturnih in verskih krajev;
- določbe o oblikovanju večetničnih kosovskih varnostnih sil z omejenim obsegom ter pod strogim nadzorom mednarodnih sil KFOR;
- mednarodna jamstva držav za ozemeljsko celovitost vseh sosednjih držav.
Poročilo poziva vlado Srbije, naj prizna, da je prihodnost v razvoju tesnih in preglednih vezi s Kosovom v okvirih poglobljenega regijskega povezovanja in skupne perspektive članstva v EU v prihodnosti. Rešitev vprašanja o prihodnjem statusu Kosova na temelju zadnjih Ahtisaarijevih predlogov je bistvenega pomena za stabilnost in nadaljnji razvoj celotne regije. K temu procesu naj bi zato pozitivno prispevale tudi vlade vseh sosednjih držav, dolgoročna rešitev prihodnjega statusa Kosova pa je tudi v dejstvu, da bosta v prihodnosti tako Srbija kot Kosovo postala del EU, skupaj z njunimi sosedi, saj je prihodnost zahodnega Balkana v Evropski uniji. Poročilo: Joost Lagendijk - Prihodnost Kosova in vloga EU
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0067 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Šport
Boljša pravila za profesionalni nogomet in več varnosti na igriščih
2007-03-23 - 12:27
Odbor za kulturo in izobraževanje Evropskega parlamenta je na plenarno zasedanje vložil poročilo, ki zahteva boljša pravila v evropskem profesionalnem nogometu, od finančnega poslovanja klubov do vzgajanja mladih talentov. Poslanci v odboru za državljanske svoboščine pa predlagajo ukrepe za zagotovitev večje varnosti ob nogometnih zelenicah. Poslanec Ivo BELET (EPP-ED, BE) , ki je pripravil poročilo na lastno pobudo, se zavzema predvsem za večjo jasnost pravil delovanja nogometnih klubov. Največ nejasnosti nastaja zaradi zapletenega pravnega okolja, ki kombinira nacionalne in evropsko zakonodajo ter pravilnike mednarodnih nogometnih zvez (FIFA in UEFA), položaj pa je še dodatno zapleten zaradi vse večje profesionalizacije in komercializacije tega športa.
Podpora nogometnim zvezam
Poročilo izraža podporo nogometnim zvezam in njihovim vodstvenim organom - predvsem Evropski nogometni zvezi UEFA - v njihovih prizadevanjih za izboljšanje samoregulacije, ki naj bi bila v korist celotnemu evropskemu nogometu. Pravila in postopki naj bi se oblikovali ob upoštevanju načel preglednosti, reprezentativnosti in odgovornosti.
Ker se razlike med elitno skupino velikih klubov in množico manjših povečujejo, je ogroženo konkurenčno ravnotežje med klubi. Še dodatno grožnjo pa povzroča odvisnost prihodkov od velikosti nacionalnih trgov in s tem povezanih prodaj pravic za televizijske prenose tekem ter oglaševanje.
Poročilo tudi analizira družbeno in kulturno vlogo nogometa, podporo vzgoji mladih lokalnih talentov ter se zavzema za ostrejše ukrepanje proti pojavom kriminala, korupcije, nasilja, rasizma in uporabe nedovoljenih poživil v nogometu.
Predlogi
Odbor poziva Komisijo, naj v sodelovanju s parlamentom, državami članicami, evropskimi in nacionalnimi nogometnimi vodstvenimi organi ter ostalimi zainteresiranimi stranmi pripravi akcijski načrt za evropski šport na splošno, zlasti za nogomet, v katerem bodo navedena vprašanja, ki jih mora obravnavati Komisija, in pravne instrumente, ki jih je treba uporabiti (direktive, smernice, skupinske izjeme, priporočila), da se vzpostavi pravna varnost in enaki pogoji.
Poslanci podpirajo evropski "piramidni" nogometni model, v katerem so povezane vse ravni tekmovanj tako amaterskih kot profesionalnih klubov in veljajo pravila napredovanja ter izpadanja in finančne solidarnosti v ligah. Odbor podpira sistem UEFE za izdajo dovoljenj klubom, katerega cilj je zagotoviti enake pogoje za klube in pripomoči k njihovi finančni stabilnosti, ter jo poziva, naj še naprej razvija ta sistem izdajanja dovoljenj ter s tem zagotovi finančno preglednost in ustrezno upravljanje.
Poročilo tudi izraža podporo ukrepom UEFA, namenjenim spodbujanju izobraževanja mladih igralcev, tako da zahtevajo najmanjše število domačih igralcev v ekipi kluba in določajo omejitve pri velikosti ekip. Dokument pa tudi navaja, da so potrebni dodatni dogovori za zagotovitev, da pobuda o domačih igralcih ne bo povzročila trgovine z otroki, če bi nekateri klubi sklepali pogodbe z zelo mladimi igralci (mlajšimi od 16 let).
Odbor še poziva Komisijo, države članice in vse, ki sodelujejo v poklicnem nogometu, naj sprejmejo svojo odgovornost za nadaljevanje in okrepitev boja proti rasizmu s tem, da obsodijo vsako obliko rasizma na stadionu in zunaj njega. Poslanci tudi zahtevajo strožje kazni za kakršno koli rasistično in ksenofobno dejanje v nogometu.
Več izmenjave informacij za večjo varnost
Poslanec Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) iz odbora za državljanske svoboščine je v postopku posvetovanja pripravil predloge dopolnil k predlogu sklepa Sveta EU o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja iz leta 2002. Predmet obravnave so predlogi, ki jih je pripravila Avstrija pred bližajočim se Evropskim nogometnim prvenstvom, ki ga bo gostila skupaj š Švico poleti 2008.
Poročilo ugotavlja, da so v zadnjih letih nogometna srečanja vedno znova zaznamovali izbruhi nasilja, ki so spremenili naravo nogometa kot oblike zabave. Preštevilni nasilni izpadi, izkazovanja nestrpnosti ter odkrito ksenofobna in rasistična dejanja so tako pokvarila enega najbolj priljubljenih in spremljanih športov v Evropi.
To na žalost niso osamljeni primeri; so osrednja značilnost splošnega preoblikovanja nogometa v velik posel, kjer nogometni klubi kotirajo na borzah in se okoli športa vrtijo astronomske vsote denarja. Vse skupaj je prispevalo k počasni, vendar neizbežni spremembi narave športnih prireditev. Dalo jim drug pomen, ki nima nič skupnega z zdravim tekmovanjem, in spodbudilo pobesnelo izkazovanje plemenske pripadnosti med nasprotujočimi si navijači.
Nogomet je izjemno priljubljen šport in ima istočasno veliko razvedrilno vrednost, kar je medijska podjetja privedlo do plačevanja ogromnih denarnih zneskov za nakup televizijskih pravic za srečanja. Vseeno pa je prisotnost gledalcev bistven del razburjenja, ki ga povzroči nogometno srečanje. Gledalci so tisti, ki ustvarijo "razpoloženje srečanja". Brez njih bi nogomet izgubil nekaj svoje vrednosti v smislu športne prireditve in seveda nekaj svoje razvedrilne vrednosti.
Glede na povedano se torej šteje za samoumevno, da bi bilo treba nogometna srečanja vedno odigrati pred množico. Zato so potrebni ustrezni ukrepi, da se omogoči izvedba srečanj v ozračju, ki je kolikor je mogoče mirno in urejeno, brez nasilja in brez kakršnegakoli izkazovanja rasizma.
Avstrijski predlogi
Prvotni sklep Sveta predvideva vzpostavitev nacionalnih nogometnih informacijskih točk , ki bi delovale kot točke za stike za izmenjavo policijskih informacij, povezanih z nogometnimi srečanji mednarodnega značaja. Točke naj bi policijam omogočile boljšo organizacijo pred nogometnimi tekmami in izmenjavo informacij pred, med in po tekmovanjih. Avstrija se zavzema za večjo učinkovitost točk, ki naj bi si izmenjevale tudi ocene stanja in nevarnosti morebitnih neredov.
Predlogi parlamentarnega odbora
Odbor ugotavlja, da imajo nacionalne nogometne informacijske točke imajo v skladu z veljavnimi notranjimi in mednarodnimi zakoni dostop do informacij v zvezi z osebnimi podatki o navijačih, ki predstavljajo tveganje. Po mnenju poslancev bi se lahko ti podatki uporabljali izključno v povezavi z nogometnimi tekmami in ne za kakršne koli drugačne dejavnosti.
Poročevalec še dodaja, da so nacionalne nogometne informacijske točke za spremljanje množic na srečanjih in zbiranje podatkov o organiziranih skupinah navijačev uporabno, nepogrešljivo orodje, vendar morajo delovati izključno v mejah nacionalnega prava ter v skladu z evropskimi direktivami in mednarodnimi konvencijami o varstvu osebnih podatkov. Poročilo: Ivo Belet - Prihodnost poklicnega nogometa v Evropi Poročilo: Giusto Catania - Varnost na nogometnih tekmah mednarodnega značaja
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0036 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0052 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Vključevanje novih držav članic v skupno kmetijsko politiko
2007-03-23 - 12:27
Parlament bo v sredo zvečer obravnaval poročilo odbora za kmetijstvo, ki poziva Komisijo, naj v večji meri upošteva potrebe novih držav članic pri sprejemanju odločitev na področju skupne kmetijske politike (SKP). Neposredna pomoč, ki jo prejemajo kmetje v novih članicah je namreč nižja kot v EU-15 in zato so tržni pogoji neenakopravni. Poročilo, ki ga je pripravil Csaba Sándor TABAJDI ( PES , HU) ugotavlja, da so se s širitvijo leta 2004 v Evropski uniji močno povečale kmetijske površine (za približno 27 odstotkov), število kmetij (za približno 60 odstotkov) ter število zaposlenih v kmetijstvu (za približno 57 odstotkov), s čimer sta se povečala tudi proizvodni potencial in vloga kmetijstva. Povprečna raven kmetijske proizvodnje v novih državah članicah je daleč pod povprečjem EU-15. V kmetijstvu je velik delež malih kmetij, polovica pridelka gre za lastne potrebe, obdelovanje zemlje pa je le dodatna dejavnost z nizko ravnjo proizvodne tehnologije in vloženega kapitala.
Manj intenzivna proizvodnja je sicer z vidika konkurence slabost, vendar predstavlja manjšo nevarnost za okolje in pripomore k ohranjanju biotske raznovrstnosti. Za kmetijstvo v novih državah članicah je značilna tudi večja raznolikost naravnih in gospodarskih pogojev, kar povzroča precejšnje razlike v proizvodni strukturi. Tako večina kmetijstva na Poljskem temelji na malih in srednjih družinskih kmetijah z mešano dejavnostjo pridelovanja poljščin in pašne živinoreje. Na Madžarskem in v Estoniji imajo pomembno vlogo specializirane kmetije, medtem ko v Sloveniji prevladujejo velike družinske kmetije, podobne tistim v EU-15. Češka in Slovaška imata relativno razvito in homogeno proizvodno strukturo. V baltskih državah se večina kmetij preživlja z mešano dejavnostjo. Madžarsko kmetijstvo ima dvojno strukturo: velike kmetije na eni strani in številne male in neučinkovite družinske kmetije na drugi strani. Za kmetijstvo na Cipru in Malti je značilen sredozemski tip proizvodnje. Vrtnarstvo je pomemben sektor na Poljskem in Madžarskem.
Odbor za kmetijstvo ugotavlja, da dolgo obdobje postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice (9 let) z nizko začetno stopnjo (25 odstotkov stopnje, ki velja za EU), pomeni slabše pogoje na evropskem pa tudi na domačih trgih za kmete iz novih članic. Zanje namreč v celoti veljajo predpisi notranjega trga in proračunskega prispevka, nove države članice pa razliko v prispevkih do določene mere pokrivajo s dopolnilnimi nacionalnimi plačili iz državnih proračunov, kar pomeni dejansko "re-nacionalizacijo" kmetijske politike, predstavlja breme za proračune in politične ter gospodarske težave v nekaterih članicah.
Poročevalec navaja, da so si države kandidatke v predpristopnem obdobju zelo prizadevale za prenos pravnega reda skupnosti in oblikovanje potrebnega institucionalnega okvira za izvajanje SKP. Partnerski programi, ki jih je financirala Evropska unija, so zagotavljali pomoč za doseganje tega cilja. Vendar pa nacionalnim kmetijskim politikam in politikam za razvoj podeželja pred pristopom ni uspelo pripraviti kmetov in prebivalcev podeželja na nove možnosti in izzive, saj so se države osredotočale na najbolj pereča vprašanja, primanjkovalo pa je tudi nacionalnih finančnih virov. Evropska unija je zagotovila pomoč za razvoj kmetijstva in podeželja držav članic, toda program SAPARD se je zaradi zapletenih zahtev in pomanjkanja pravočasnih odločitev začel s precejšnjo zamudo, tako da je bil velik del dodeljenih sredstev porabljen šele po pristopu.
Odbor tudi meni, da načrt za razvoj podeželja le delno izpolnjuje pričakovanja novih držav članic. Obstoječi sistem le delno prispeva k uresničevanju skupno dogovorjenih ciljev, ki niso dovolj usmerjeni v trajnostni razvoj in reševanje težav, ki ne spadajo na področje kmetijstva, sredstva so omejena, predpisi pa zapleteni.
Predlogi odbora
Komisija bi morala posebne potrebe držav članic in regij, vključno z rešitvijo težav v novih državah članicah, še naprej zadovoljevati na podlagi načela subsidiarnosti s prilagojenimi instrumenti:
a) z uvedbo revidiranega sistema neposrednih plačil, vključno z novimi ukrepi, kot so možnosti ponovne prostovoljne vezave, namenjene samo tistim državam članicam, ki se jim zdijo potrebne za uresničitev socialnih, zaposlitvenih in trajnostnih ciljev;
b) z uvedbo dodatnih, neobveznih, regionalnih ali začasnih tržnih ukrepov;
c) z uporabo sistema nacionalnih okvirov iz proračuna Evropske unije za sektorje, ki jih je treba prenoviti (vino, sadje in zelenjava);
d) z boljšo podporo organizacij proizvajalcev ter z odpravljanjem nacionalne zakonodaje, ki ovira te ukrepe;
e) s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja med organizacijami proizvajalcev;
f) z uvedbo učinkovitega sistema za obvladovanje kriznih razmer in tveganja v kmetijstvu;
g) s krepitvijo notranjega trga z enotnimi predpisi glede standardov kakovosti, trženja, konkurence, varnosti hrane ter varstva okolja in živali;
h) s krepitvijo razvoja podeželja in njegovega financiranja;
i) s povečanjem fleksibilnosti predpisov o državni pomoči. Poročilo: Csaba Sándor Tabajdi - Vključevanje novih držav članic v skupno kmetijsko politiko
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0037 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Označevanje ekoloških proizvodov
2007-03-23 - 12:27
Evropska unija bi morala okrepiti zaupanje potrošnikov in med drugim poostriti merila za označevanje ekološko pridelanih proizvodov, predvsem kar se tiče morebitne kontaminacije z gensko spremenjenimi organizmi (GSO). Zato so potrebna jasna pravila o označevanju in strožje inšpekcije, predvsem uvoženih izdelkov. Poročilo o predlogu uredbe o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov, ki ga je pripravila poslanka Marie-Hélène AUBERT (Zeleni/EFA, FR), je bilo na odboru za kmetijstvo deležno številnih dopolnil, ker so mnenja o problematiki deljena, pa bodo dopolnila verjetno vložena tudi na plenarnem zasedanju.
Preprečevanje kontaminacije z gensko spremenjenimi organizmi
Gensko spremenjeni organizmi in proizvodi, pridobljeni iz GSO ali z GSO, so nezdružljivi s pojmovanjem ekološke pridelave in predstavo potrošnikov o ekoloških proizvodih. Zato jih ni dovoljeno namerno uporabljati v ekološkem kmetovanju ali pri predelavi ekoloških proizvodov, če pa pride do nenamerne kontaminacije, ta ne sme presegati 0,9 odstotka organizma.
Poslanci zahtevajo popolno prepoved GSO v ekoloških izdelkih, brez izjem, in nasprotujejo tudi uporabi tako kontaminiranih proizvodov za krmo živali. Vsi "členi" proizvodne verige (kmetovalci, dobavitelji, proizvajalci krme) bi morali zagotoviti, da njihovi izdelki ne vsebujejo GSO. V primerih nenamerne ali tehnično neizbežne kontaminacije pa bi morali dokazati, da so storili vse potrebno, da bi jo preprečili.
Logotipi in označevanje
Evropski logotip, ki bi označeval ekološko pridelane proizvode (v katerih je vsaj 95 odstotkov naravno pridelanih sestavin), bi moral biti obvezen, kar pa ne pomeni prepovedi logotipov organov za certificiranje, ki so zdaj v uporabi in jih potrošniki že poznajo.
Strožji nadzor
Nadzorni organi v državah članicah bi morali biti akreditirani v skladu z evropskimi standardi, sistemi pa bi morali omogočati "sledenje" proizvodov skozi celotno verigo, od proizvodnje, prek predelave in distribucije, saj bi le tako lahko zagotovili potrošnikom, da so bili proizvedeni v skladu z novimi pravili.
Večja vloga parlamenta
Odbor še meni, da bi se morala uredba o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov sprejemati v postopku soodločanja, saj zajema tudi področje proizvodnje in distribucije prehrambenih proizvodov in na skupnem trgu in ne le kmetijskih izdelkov, kar je sicer področje, kjer se zakonodaja sprejema v postopku posvetovanja (postopek, ki je predviden za ta predlog uredbe). Uredba naj bi predvidoma začela veljati 1. januarja 2009. Poročilo: Marie-Hélène Aubert - Ekološka pridelava in označevanje ekoloških proizvodov
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0061 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Promet
Dopolnitve pomorske zakonodaje
2007-03-23 - 12:27
Parlament bo v sredo obravnaval prvi dve od skupno sedmih poročil o spremembah evropske pomorske zakonodaje. Predlog direktive o izpolnjevanju zahtev države zastave ter predlog direktive o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij imata za cilj povečanje varnosti v pomorskem prometu, saj so zadnje nesreče na morju dokaz, da je izvajanje zakonodaje pogosto pomanjkljivo. Poročilo o izpolnjevanju zahtev države zastave, ki ga je pripravila Marta VINCENZI (PES, IT), podpira predlog Komisije, ki predvideva, da bi kodeks držav zastave, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) postal del evropske zakonodaje. Komisija meni, da bi tako lažje dosegli cilj izboljšanja kakovosti evropske trgovske ladijske flote, zastave njenih držav članic pa bi postale privlačnejša alternativa za registracijo ponudnikov ladijskih storitev.
Svet EU predlogom nasprotuje, saj nekatere članice menijo, da bi to področje moralo ostati v pristojnosti nacionalnih zakonodaj, novi predpisi pa bi pomenili le višje stroške za prevoznike. Parlamentarni odbor v svojih dopolnilih dodaja določilo, po katerem naj bi države članice ob prvi registraciji morale ugotoviti, če ladja izpolnjuje mednarodne standarde.
Poročilo o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij, ki ga je pripravil Gilles SAVARY (PES, FR) podpira predloge Komisije za uskladitev zakonodaje sistemov civilne odgovornosti lastnikov ladij za večino škode, ki jo tretjim osebam povzročijo ladje. Prav tako ni sistema obveznega zavarovanja, obstajajo pa številne mednarodne konvencije o civilni odgovornosti in zavarovanju, sklenjene v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), ki naj bi postale jedro skupne zakonodaje.
Komisija tako predvideva vključitev Konvencije LLMC (konvencija omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke) v evropsko pravo. Odbor za promet se strinja s tem predlogom, vendar dodaja, da bi morala evropska zakonodaja dodatno okrepiti določila konvencije s širšo razlago pojma krivdnega dejanja, da ima sodnik možnost dvigniti zgornjo mejo omejitve odgovornosti v primeru, ko bi se odgovorne osebe morale zavedati verjetnosti škode, če bi ravnale strokovno.
Takšna razlaga, vključena v direktivo, bi omogočila obravnavanje najhujše škode zaradi onesnaženja, povzročene tretjim osebam, ki niso del prometa ali niso udeležene pri povzročitvi okoljske škode pri vodnem ter obalnem živalstvu in rastlinstvu (kemične nesreče). Vključitev besedila v evropsko pravo Skupnosti bi poleg tega Evropskemu sodišču omogočila, da bi to razlago uveljavilo v vseh državah članicah. Poročilo: Marta Vincenzi - Izpolnjevanje zahtev države zastave Poročilo: Gilles Savary - Civilna odgovornost in finančna jamstva lastnikov ladij
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0058 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0055 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070320BRI04383 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
