Povzetek zasedanja - Bruselj, 22. do 25. september 2008
2008-09-29 - 11:07
Na zasedanju je bilo največ pozornosti namenjene izbruhu svetovne finančne krize, Parlament pa je sprejel še sveženj zakonodaje o telekomunikacijah in dopolnila k zakonodaji s področja pomorstva. Na dnevnem redu sta bila med drugim tudi delovni program Komisije za leto 2009 in predloga okvirnih sklepov o sodelovanju držav članic Unije v boju proti terorizmu.
Parlament je že v ponedeljek popoldne obravnaval poročili o preglednosti delovanja institucionalnih vlagateljev in skladih za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe ter zasebna kapitalska podjetja. Razprava o trenutnih razmerah na svetovnih finančnih trgih in vplivu na evropsko gospodarstvo je bila sicer sredo popoldne, na njej pa sta sodelovala tudi francoski minister za evropske zadeve Jean-Pierre Jouyet in evropski komisar za gospodarske in monetarne zadeve Joaquín Almunia.
V sredo opoldne je Parlament potrdil spremembe zakonodaje o elektronskih komunikacijah. Njihov namen je predvsem boljše varovanje osebnih podatkov in pravic potrošnikov ter sodobnejši način podeljevanja frekvenc, predvidena pa je tudi ustanovitev organa evropskih regulatorjev za telekomunikacije (BERT). Zakonodajne predloge so poslanci obravnavali že 2. septembra.
Že v torek popoldne je bilo na dnevnem redu drugo branje petih od prvotno sedmih zakonodajnih predlogov za spremembe evropske pomorske zakonodaje . Prvo branje so poslanci opravili že aprila 2007, vendar Svet EU ni soglašal z njihovimi dopolnili. Tudi tokrat pa so dopolnila, ki jih je Parlament v sredo potrdil z veliko večino, praktično enaka kot v prvem branju predlogov. Nova zakonodaja zajema vprašanje izpolnjevanja zahtev države zastave, pravno odgovornost ladjarjev, nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam.
Osrednja razprava plenarnega zasedanja je bila v sredo dopoldne, ko so predstavniki Komisije poslancem predstavili zakonodajni in delovni program za prihodnje leto. Prednostne naloge programa so ustvarjanje rasti in delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam, skupna politika priseljevanja, boljša pravna ureditev in obveščanje o Evropi. Poslanci pa niso dosegli soglasja o skupni resoluciji, zato niso potrdili seznama prednostnih nalog Parlamenta v zvezi z delovnim programom.
V okviru evropskega leta medkulturnega dialoga se je plenarnega zasedanja v Bruslju kot častni gost udeležil tudi carigrajski ekumenski patriarh Bartolomej I. , ki je poslance nagovoril na slavnostnem delu seje v sredo opoldne. Zavzel se je za dialog, mir in strpnost. Poudaril je pomen manjšin in pozval EU, naj sprejme Turčijo za svojo članico.
V četrtek dopoldne sta francosko predsedstvo Sveta in Komisija evropskim poslancem predstavila še drugi del zakonodajnega svežnja s področja socialne politike. Gre za direktivo o uveljavljanju pravic pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu, saj so o zakonskih predlogih s področja sociale poslanci razpravljali že v začetku septembra. Tudi tokrat politične skupine niso dosegle soglasja o skupnem dokumentu, zato Parlament v četrtek ni potrdil spremljajoče resolucije.
Parlament je v torek dopoldne na skupni razpravi obravnaval dve poročili s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja držav članic: o razširitvi pojmovanja terorizma kot kaznivega dejanja ter o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Oba predlagana okvirna sklepa se sicer sprejemata v postopku posvetovanja, zato Svet ni obvezan upoštevati dopolnil, ki so jih poslanci potrdili v torek.
V četrtek je Parlament sprejel resolucijo o koncentraciji in pluralizmu evropskih medijev. V njej se izrecno zavzema za zaščito pluralizma medijev v Evropi, državljani EU pa bi morali imeti zagotovljen dostop do svobodnih in različnih medijev v vseh državah članicah. Poslanci so tudi trdno prepričani, da je pluralističen sistem medijev bistveni pogoj za nadaljnji obstoj demokratičnega evropskega modela družbe.
V torek pa je Parlament potrdil predlogu Komisije, da bo leto 2009 evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij. Spodbuda ustvarjalnosti in inovacijam naj bi tako na podlagi vseživljenjskega učenja postala ključni dejavnik za razvoj osebnih, poklicnih, podjetniških in socialnih kompetenc.
Naslednje plenarno zasedanje Evropskega parlamenta bo 8. in 9. oktobra v Bruslju. 20080923BRI37872
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Predsednik Evropskega parlamenta obsodil teroristične napade v Španiji
2008-09-29 - 11:07
Ob začetku drugega septembrskega zasedanja Evropskega parlamenta je njegov predsednik Hans-Gert Pöttering v imenu vseh poslancev obsodil nedeljski uboj španskega podčastnika, ki ga je izvedla baskovska teroristična organizacija ETA, ter izrekel sožalje svojcem žrtev. V nedeljo zvečer je bil v eksploziji avtomobila bombe na severu Španije ubit 46-letni Luis Conde de la Cruz, praporščak španske vojske. To je bil tretji bombni napad v Španiji v 24 urah, v napadih pa je bilo ranjenih več oseb, od tega ena huje. "Evropski parlament najostreje obsoja teroristična dejanja in ob tem izraža svojo zaskrbljenost. V imenu Parlamenta izrekam družini in svojcem Luisa Conde de la Cruza svoje globoko sožalje ter ob tem izražam solidarnost s Španijo, njenimi oblastmi in varnostnimi silami. V teh težkih trenutkih bi rad izrazil našo podporo tudi vsem ranjenim v napadih in njihovim družinam," je poudaril predsednik Pöttering in dodal, da terorizem predstavlja neposreden napad na svobodo, človekove pravice in demokracijo. "Za terorizem ni opravičila, zato moramo skupaj z vsemi močmi in ob spoštovanju pravne države nadaljevati boj proti njemu," je zaključil predsednik Evropskega parlamenta. Poslanci so spomin na žrtve napadov počastili z minuto molka. Razprava o domnevnem financiranju irske kampanje proti lizbonski pogodbi Pred začetkom prve točke dnevnega reda je Daniel COHN-BENDIT , sopredsednik politične skupine Zelenih, predsednika Parlamenta opozoril, da so minuli konec tedna irski časniki poročali o domnevni povezavi med finančnimi pokrovitelji tamkajšnje referendumske kampanje proti Lizbonski pogodbi z ameriškim Pentagonom in obveščevalno službo CIA: "Gre za zelo zanimivo zgodbo, ki temelji na težnji, da Evropa ne sme postati premočen dejavnik. Prosim vas, da od Sveta jasno zahtevamo, naj nam posreduje informacije o tem. Zares bi bilo zanimivo ugotoviti, kaj se skriva za tem in za negativno kampanjo na Irskem, v katero je bilo vloženih 1,2 milijona evrov. Želimo jasne in pregledne informacije." Predsednik Pöttering je poslancu Cohn-Benditu odgovoril, da zadevo že nekaj časa pozorno spremlja: "Zavzemamo se za popolno preglednost, saj tudi ljudje, ki nas napadajo, zahtevajo od nas popolno preglednost financiranja - torej naj bi se tudi sami držali tega načela. Popolna preglednost pomeni, da moramo vedeti, od kod je organizacija Libertas gospoda Declana Ganleya dobila denar. Irski mediji poročajo, navajam, da je gospod Ganley v preteklosti zatrdil, da so denar prispevali običajni državljani in sicer naj bi dajali majhne prispevke. Zdaj pa je razkril, da je organizacijo financiral tudi iz svojega žepa z 200 tisoč evri. Obenem je prišlo v javnost tudi to, da se je gospod Ganely s Pentagonom pogovarjal o vojaških pogodbah v višini 200 milijonov dolarjev. Te stvari moramo spremljati in dati karte na mizo. Ne smemo dopustiti, da bi bila Evropa oškodovana, obenem pa se ljudje, ki zahtevajo preglednost, sami ne držijo teh pravil. Še enkrat želim poudariti: občudujem irskega ministra za evropske zadeve Dicka Rocha, ki se je osebno zavzel, da bo prišel tem zadevam do dna in izražam vso podporo njegovi vztrajnosti. Po vašem aplavzu sodeč sklepam, da smo skupaj na strani tistih, ki zahtevajo popolno preglednost, da bi preprečili oškodovanje Evrope."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Razprava o finančni krizi in odpravi njenih posledic
2008-09-29 - 11:07
Poslanci Evropskega parlamenta so v sredo dopoldne s predstavniki Sveta in Komisije razpravljali o vzrokih in posledicah finančne krize, ki je v zadnjih tednih zajela svetovne trge. Predstavnik Sveta Francoski minister za evropske zadeve Jean-Pierre Jouyet je v svojem nastopu že uvodoma poudaril, da kriza pomeni konec določenega obdobja v zgodovini finančnega sistema, ki bo zato v prihodnosti zelo drugačen od tega, kar poznamo sedaj. "Pozivi, da je treba spremeniti svetovni finančni sistem, so bili prisotni že nekaj časa. Vzrok teh zadnjih problemov pa je preprosto pohlep," je prepričan minister, ki je dodal, da Evropa takšne krize ni videla že od 30-ih let 20. stoletja, po mnenju francoskega predsedstva pa je pravi odgovor na sedanje težave močna Evropa. Ta ima namreč z ekonomsko in monetarno unijo ter Evropsko centralno banko na razpolago sistem, ki lahko učinkovito intervenira na trgu. Evropski sistem je še vedno dovolj stabilen, da v Uniji ni treba poseči po podobnih nujnih ukrepih kot v ZDA. Evropski odgovor na krizo mora biti spodbujanje gospodarske rasti, potrebne pa so tudi reforme finančne sistema. Minister se je zavzel tudi za oblikovanje soglasja med Parlamentom in Svetom v prvem branju glede predloga sprememb direktive o kapitalskih zahtevah. Na oktobrskem Evropskem svetu bodo voditelji držav članic imeli priložnost za oblikovanje jasnega skupnega pristopa. Čeprav Evropa ne more delovati sama, pa mora biti na to pripravljena. Evropski komisar za gospodarske in monetarne zadeve Tudi komisar Joaquín Alumnia je dejal, da dogodkov, kot so se na trgih odvili v zadnjih dneh, na pomnijo od svetovne finančne krize pred osemdesetimi leti. Strinja se, da bo kriza povod za korenite spremembe delovanja mednarodnega finančnega sistema. "Od začetka krize avgusta 2007 finančne izgube znašajo že okoli 500 milijard dolarjev, kar je primerljivo z BDP države, kot je Švedska. Končna številka pa bo še višja," je stanje predstavil Alumnia. Ukrepi, ki jih nameravaj izvesti ZDA za ublažitev posledic krize so primerni, razmere v Evropi pa niso tako kritične in države članice še ne razmišljajo o podobnih potezah. Po komisarjevem mnenju mora Evropa ohraniti fiskalno disciplino ter se držati pravil pakta za stabilnost in rast. Še naprej je treba izvajati strukturne reforme iz Lizbonske strategije ter kratkoročno okrepiti zaupanje potrošnikov ter investitorjev, dolgoročno pa zvišati dinamiko nacionalnih ekonomij, pri čemer sta ključnega pomena konkurenčnost trga z energijo ter boljše delovanje trga dela. Na koncu je komisar za gospodarske in monetarne zadeve še poudaril, da so izboljšave pravil delovanja finančnih trgov nujne, saj lahko učinkovit in hiter odgovor na trenutne izzive okrepi zaupanje hitreje od pričakovanj in tako omeji škodo, ki bi jo kriza povzročila evropskemu gospodarstvu. Predstavniki političnih skupin Alexander RADWAN (EPP-ED, DE) je dejal, da je govorjenje o hitrem ukrepanju sicer lepo, vendar pa so bili trgi v zadnjem času še hitrejši. Parlament je pripravil več poročil o aferi Parmalat in bonitetnih agencijah že pred nekaj leti, vendar se je v tem času le malo premaknilo. EU se tudi ne bi smela zgledovati po Američanih, kar se tiče odgovora na krizo, ampak bi bilo bolje, če bi se ZDA zgledovale po Evropi. Martin SCHULZ (PES, DE) meni, da smo priča propadu ekonomske filozofije, ki je zagovarjala neregulirane trge in kapitalizem kot edini sistem, ki lahko zagotovi gospodarsko rast. Od Komisije pričakuje ukrepanje proti bonitetnim agencijam, za sedanje razmere pa je okrivil tudi špekulante iz vzajemnih skladov: "V ZDA morajo zdaj mali davkoplačevalci reševati velike družbe. Dobički so bili privatizirani, izgube se pa nacionalizirajo - temu je treba narediti konec." Silvana KOCH-MEHRIN (ALDE, DE) je opozorila, da ne gre le za nekaj bank, ki so v težavah, ampak so zdaj ogrožene tudi družine, saj so pod vprašajem njihovi pokojninski skladi. Ukrepati je treba ob upoštevanju dejstev: "Moramo postaviti pravila, rabimo regulatorje, a vendar mora biti njihova vloga takšna, kot je vloga sodnika na nogometni tekmi: skrbi, da se igralci držijo pravil, sam pa ne igra. Za krizo so odgovorni tisti, ki se niso držali pravil, ne pa sam trg." Eoin RYAN (UEN, IE) je dejal, da se ne bi smeli prepustiti paniki, saj ta rodi slabe rešitve. Evropski trgi so trenutno stabilnejši od ameriških, kljub temu pa je treba izvesti strukturne reforme, spodbujati zdravo poslovno ozračje in zaščititi tako investitorje kot državljane. Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) se je vprašal, kdo bo plačal ceno reform in večje konkurenčnosti, kar kot odgovor na krizo ponujajo evropski voditelji. Po njegovem mnenju je samoregulacija finančnih trgov potisnila v obup običajne ljudi in samo družbo, saj trgi niso več vir investicij, ampak zastrupljajo gospodarstvo. Zavzel se je za strog nadzor nad bankami in preobrazbo mednarodnih finančnih institucij, ker bi le tako lahko zagotovili, da bo denar porabljen v javnem interesu. Hanne DAHL (IND/DEM, DK) je prepričana, da je svoboden pretok kapitala eden od razlogov, zakaj je ameriška hipotekarna kriza postala mednarodna, saj odprte meje koristijo špekulantom in utajevalcem davkov. Banke bi si morale pomagati med seboj za izhod iz krize, finančniki pa bi se morali prepustiti nadzoru.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Ekumenski patriarh Bartolomej I.: "Vsi smo bratje in sestre"
2008-09-29 - 11:07
Poslance Evropskega parlamenta je v okviru evropskega leta medkulturnega dialoga nagovoril carigrajski ekumenski patriarh Bartolomej I. Zavzel se je za dialog, mir in strpnost. Poudaril je pomen manjšin in pozval EU, naj sprejme Turčijo za svojo članico. Ekumenski patriarh Bartolomej I. je "prvi med enakimi" vzhodne pravoslavne skupnosti in duhovni vodja več kot 300 milijonov pravoslavnih vernikov. V uvodni predstavitvi je predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering dejal: "Evropska unija temelji na vrednotah, med katerimi je najpomembnejša človekovo dostojanstvo. Verska svoboda pa je za to dostojanstvo ključnega pomena." Patriarha je opisal kot "svetilnik za pravoslavne vernike" in dodal, da so z zadnjo širitvijo v Unijo vstopile tudi pretežno pravoslavne države Bolgarija, Ciper in Romunija, ter se tako pridružile Grčiji, ki je članica že od leta 1981. Dialog kot bistvo človeka Patriarh je v svojem govoru uvodoma poudaril pomen dialoga: "Dialog je nujen zato, ker je zapisan v samo naravo človeškega bitja. Medkulturni dialog je zato bistvo človeka, saj je človeška kultura del vsakega med nami. Brez dialoga se razlike zreducirajo na pojem "drugega", kar vodi v zlorabe, konflikte, preganjanje in samomor človeštva - vsi skupaj smo namreč eno človeštvo. Medsebojne razlike nas pripeljejo tudi v srečanja in kadar srečanja temeljijo na dialogu, se lahko razvije medsebojno razumevanje, spoštovanje in tudi ljubezen." Evropski projekt "Pomena evropskega projekta ne smemo podcenjevati. Eden od velikih uspehov Evropske unije je prav ta, da je dosegla medsebojno mirno in ustvarjalno sožitje med narodi, ki so bili pred manj kot sedemdesetimi leti pogreznjeni v krvav spopad, ki bi lahko za stoletja uničil evropsko dediščino," je prepričan patriarh Bartolomej I. Sprejemanje manjšin "Ekumenski patriarhat kot institucijo lahko označimo tudi za relativno majhen ekosistem, ki stoletja živi znotraj precej večje kulture. Dolgoletne izkušnje nas učijo, kaj storiti za ohranitev medkulturnega dialoga. Na prvem mestu je spoštovanje pravic manjšin znotraj večinske skupnosti. Tam, kjer se manjšinske pravice dejansko spoštujejo, bo družba lahko pravična in tolerantna. Šele ko sprejmemo vso polnost tega, da si delimo habitat človeškega obstoja, lahko sprejmemo "drugost" ljudi okoli nas." Turčija Patriarh je tako utemeljil, zakaj Evropa potrebuje Turčijo za svoj projekt in zakaj mora Turčija spodbujati medkulturni dialog ter toleranco, da jo bo lahko Evropa sprejela: "Evropa ne bi smela imeti za tujo tiste religije, ki je tolerantna do drugih. Velike religije, kot je tudi evropski projekt, lahko presežejo nacionalizem, nihilizem in fundamentalizem, če svoje privržence usmerijo v to, kar nas združuje kot človeška bitja in s spodbujanjem medsebojnega dialoga. Vsi smo bratje in sestre Carigrajski ekumenski patriarh Bartolomej I. je zaključil z mislijo: "Vsi smo bratje in sestre z enim Svetim Očetom in na tem planetu, za katerega smo vsi soodgovorni, je dovolj prostora za vsakogar."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Parlament brez resolucije o delovnem programu Komisije za leto 2009
2008-09-29 - 11:07
Evropski poslanci so zavrnili skupno resolucijo, ki so jo pripravile skupine EPP-ED, ALDE in UEN o prednostnih nalogah Parlamenta za delovni in zakonodajni program Komisije za leto 2009. Predlog resolucije je dobil 102 glasova podpore, proti jih je bilo 206, 207 poslancev pa se je glasovanja vzdržalo. Parlament je zavrnil tudi vse ostale predloge resolucij o tej točki dnevnega reda. Med predlaganimi dopolnili k prvotnemu besedilu, ki so najbolj razdelila poslance, je bil poziv Komisiji, naj pripravi še dodatne predloge na področju socialne zakonodaje in dopolnilo, ki poudarja pomen nadaljevanja pristopnih pogajanj s Hrvaško in Turčijo v pričakovanju, da bosta kandidatki pravočasno izpolnili vsa merila za članstvo v EU.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Boljša zaščita pravic uporabnikov telekomunikacijskih storitev
2008-09-29 - 11:07
Evropski poslanci so v sredo sprejeli dopolnila k direktivi, ki ureja vprašanje pravic uporabnikov telekomunikacijskih storitev, varstvo zasebnosti in varstvo potrošnikov. Politične skupine so še pred glasovanjem dosegle soglasje o besedilu, ki ne spreminja namena zakonodaje, temveč bolj jasno opredeljuje njene cilje. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Malcom HARBOUR (EPP-ED, UK) , je Parlament podprl s 548 glasovi za, 88 proti in 14 vzdržanimi glasovi . Poslanci med drugim pozivajo ponudnike telekomunikacijskih storitev, naj vsem uporabnikom omogočijo osnovne storitve po dostopni ceni. Evropska zakonodaja sedaj kot univerzalno storitev predpisuje javne telefonske storitve, brezplačne številke za klic v sili, dostop do informacij o telefonskih naročnikih in ustrezno geografsko pokritost z javnimi telefonskimi govorilnicami in točkami za dostop do ostalih telekomunikacijskih storitev. Po mnenju Parlamenta pa bi morala Komisija še letos pripraviti predloge, kako v univerzalno storitev vključiti tudi mobilno telefonijo in širokopasovni internet. Jasne informacije in varovanje pravic uporabnikov Poslanci so predlogu direktive dodali dopolnila, ki podrobneje opredeljujejo pravice potrošnikov. Ti bi morali biti jasno seznanjeni z vsemi cenami, tarifami in pogodbenimi pogoji. Prav tako bi morale biti v pogodbi navedene popolne, jasne in ažurirane informacije o nujnih službah, omejitvah glede vsebine ali opreme, storitvah za uporabnike, načinih plačila in prenosljivosti številk. Uporaba številke 112 in številke za pogrešane otroke Državljani bi morali biti bolje seznanjeni z enotno evropsko številko za klic v sili 112, države članice pa bi morale zagotavljati največjo možno razpoložljivost javno dostopnih telefonskih storitev v primerih katastrofalnega razpada omrežja ali višje sile. Ponudniki telefonskih storitev bi morali tudi zagotoviti neprekinjen dostop do storitev v sili s katere koli lokacije v območju EU. Države bi morale zagotoviti tudi dostop do dežurne telefonske številke 116 , na katero lahko državljani sporočajo primere pogrešanih otrok. Prav tako bi morali imeti tudi invalidi vedno zagotovljeno možnost dostopa do telekomunikacijskih storitev. Prenosljivost številke in trajanje pogodbe Poslanci podpirajo predlog Komisije, da bi moral biti uporabniku omogočen prenos številke v enem dnevu in dodajajo določilo o sankcijah za ponudnike, ki tega ne bi omogočali. Obenem pa se Parlament zavzema, da bi nacionalni regulator lahko podaljšal ta rok, kot zagotovilo, da naročnika ne bi bilo mogoče preklopiti z enega na drugega ponudnika brez njegove vednosti. Poslanci še predlagajo poenotenje maksimalnega trajanja naročniškega razmerja na 24 mesecev od sklenitve pogodbe, uporabnik pa bi moral imeti možnost, da razmerje prekine po 12 mesecih. Tehnološka nevtralnost Države članice ne bodo smele postavljati nobenih obveznih zahtev glede posebnih tehničnih lastnosti terminala ali druge elektronske komunikacijske opreme, ki bi lahko ovirale dajanje opreme na trg in prost pretok takšne opreme v državah članicah in med njimi. Določene tehnične omejitve bi sicer bile dovoljene. Ponudnik storitev bi lahko na primer zaklenil SIM kartico na svoje omrežje, če bi uporabnik ob podpisu pogodbe pristal na omejitve v zameno za cenejši nakup telefonskega aparata, vendar mora biti o pogojih predhodno obveščen. Varovanje osebnih podatkov Direktiva naj bi uskladila določbe držav članic za zagotovitev pravice do zasebnosti, zaupnosti in varnosti sistemov informacijske tehnologije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. Določbe naj bi veljale tudi za zasebna in ne le za javna omrežja, torej tudi za podatke na socialnih omrežjih kot sta Facebook in Myspace. Varnost omrežij V primeru vdora v omrežje bi moral ponudnik storitev o tem nemudoma obvestiti nacionalni regulativni organ. Uporabnik pa bi moral biti obveščen v primerih, ko bi vdor povzročil naključno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov. Informacija kot preventivni ukrep Nacionalni organi bi morali imeti možnost, da ob pomoči ponudnikov oblikujejo in razširjajo informacije javnega interesa glede uporabe komunikacijskih storitev. Gre za opozorila glede kršitev avtorskih pravic, drugih nezakonitih oblik uporabe in razširjanja škodljivih vsebin ter nasvete in možnosti zaščite pred grožnjami osebni varnosti in zasebnosti. Ker skupna evropska zakonodaja o nezakonitosti in škodljivosti vsebin, aplikacij ter storitev ne obstaja, je to področje v pristojnosti držav članic. Evropska zakonodaja prav tako ne zahteva od ponudnikov da spremljajo informacije, prenesene prek njihovih omrežij, ali da sprejmejo kazenske ukrepe oziroma začnejo sodne postopke zoper svoje uporabnike zaradi takšnih informacij. Za takšne kazenske ukrepe ali sodne postopke ostajajo odgovorni ustrezni organi kazenskega pregona, uporabniki pa morajo biti o zakonodaji obveščeni. Zakonodajna resolucija o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0452 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Zakonodaja o telekomunikacijah za konkurenčnost in nove storitve
2008-09-29 - 11:07
Evropski parlament je v torek potrdil spremembe zakonodajnega okvira o uporabi elektronskih komunikacij v mobilnih in stacionarnih telefonskih omrežjih, radiodifuziji in na spletu. Nova zakonodaja ustanavlja skupni organ evropskih regulatorjev in ustvarja pogoje za razdelitev prostega frekvenčnega spektra po prehodu z analogne na digitalno televizijo. Poslanci so sprejeli dopolnila k direktivi o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ter uredbo o organu evropskih regulatorjev, podprli pa so tudi poročilo na lastno pobudo o uporabi frekvenčnega spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo. BERT - varuh konkurence na evropskem telekomunikacijskem trgu Poročilo, ki ga pripravila Pilar del CASTILLO VERA (EPP-ED, ES) , je Parlament podprl s 490 glasovi za, 105 proti in 14 vzdržanimi glasovi. Dokument predvideva ustanovitev skupnega evropskega organa za trg elektronskih komunikacij, ki bi povezal nacionalne regulatorje - BERT. Deloval bo kot neodvisen organ in prispeval k izboljšanju nacionalnih predpisov v sektorju elektronskih komunikacij ter k boljšemu delovanju notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Njegovi člani bodo regulatorji iz vseh držav članic, financiral pa se bo iz evropskega proračuna ter s prispevki nacionalnih regulativnih organov. Dosledna uporaba ukrepov regulativnih organov Poslanci so s 597 glasovi za, 55 proti in 29 vzdržanimi glasovi sprejeli tudi poročilo poslanke Catherine TRAUTMANN (PES, FR) glede direktive o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. Parlamentarna dopolnila uvajajo načelo "so-regulacije": nacionalni regulativni organi se bodo pri sprejemanju ukrepov morali posvetovati s Komisijo in organom BERT. Če bo BERT ocenil, da ukrep nacionalnega organa ni ustrezen ali dovolj učinkovit, bo Komisija lahko zahtevala spremembo ukrepa. Ločitev spletnega dostopa in ostalih storitev le kot izjemen ukrep Nacionalni regulator bi lahko funkcionalno razdelitev operaterjev telekomunikacijskih storitev ukazal le v izjemnih primerih za zagotovitev enakopravnega dostopa za vse udeležence na trgu. Regulator bi lahko ukrep sprejel le ob soglasju Komisije in organa BERT, da nobeden od ostalih ukrepov ni zagotovil dejanske konkurenčnosti trga. Več frekvenc za nove storitve ob hkratnem ohranjanju medijskega pluralizma Radijski spekter, ki je v lasti držav članic, je temelj sodobnih telekomunikacijskih storitev, od radiodifuzije do mobilne telefonije, širokopasovnega interneta, navigacijskih sistemov itd. S prehodom z analogne na digitalno televizijo do konca leta 2012 se bo v Evropi zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije sprostil izredno velik del spektra, ki bo lahko na razpolago za brezžični internet in druge storitve. Parlament vztraja, da bi morale radiotelevizije obdržati pravico do uporabe tistega dela radijskih frekvenc, ki je nujen za izpolnjevanje posebnega cilja splošnega interesa. Tisti del frekvenc, ki ni nujen za izpolnitev tega cilja, pa bi bil predmet novega postopka podeljevanja. Poslanci tudi zagovarjajo načeli nevtralnosti storitev in tehnološke nevtralnosti, kar pomeni, da bi se frekvence lahko uporabljale za katerokoli storitev in za vse vrste tehnologij. Razdelitev frekvenčnega spektra pa mora biti v skladu z nacionalnimi načrti za dodeljevanje frekvenc in pravilnikom o telekomunikacijah ITU. Razdelitev digitalne dividende Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Patrizia TOIA (ALDE, IT) in ga je Parlament sprejel s 551 glasovi za, 24 proti in 38 vzdržanimi glasovi , se ukvarja z vprašanjem uporabe spektra, ki se bo sprostil po prehodu na digitalno oddajanje televizijskih programov. Od te "digitalne dividende", ki zajema frekvence do 1 GHz, bi se lahko po mnenju poslancev približno 100 MHz prerazporedilo za mobilne širokopasovne in druge storitve, na primer storitve za javno varnost, radiofrekvenčno identifikacijo in varnost v cestnem prometu. Poslanci pozivajo Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu takoj po opravljenih študijah in po posvetu s Skupino za politiko radijskega spektra in Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav predloži predlog za boljše usklajevalne ukrepe glede uporabe digitalne dividende na evropski ravni. Države članice naj bi skupaj s Komisijo določile skupne frekvenčnih podpasov digitalne dividende za grozdenje različnih aplikacij na tehnološko nevtralni osnovi. Usklajen evropski pristop naj bi temeljil na različnih grozdih spektra UHF za enosmerne (npr. mobilna televizija) in dvosmerne storitve (mobilni internet). Poslanci so sprejeli tudi priporočilo, naj države članice preučijo vplive digitalnega preklopa na spekter, ki se uporablja za vojaške namene, in po potrebi ponovno dodelijo del te posebne digitalne dividende za novo civilno uporabo. Zakonodajna resolucija o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev Zakonodajna resolucija o ustanovitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij Resolucija Evropskega parlamenta o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0449 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0450 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0451 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Promet
Parlament in Svet še brez soglasja o tretjem svežnju pomorske zakonodaje
2008-09-29 - 11:07
Evropski parlament je v drugem branju sprejel dopolnila k petim zakonodajnim predlogom za spremembe evropske pomorske zakonodaje. Prvo branje so poslanci opravili že aprila 2007, vendar Svet EU ni soglašal z njihovimi dopolnili. Tudi tokrat pa so dopolnila praktično enaka kot v prvem branju predlogov. Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale. Nova zakonodaja zajema vprašanje izpolnjevanja zahtev države zastave, pravno odgovornost ladjarjev, nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam. Ker Svet še ni sprejel skupnega stališča glede zakonodajnih predlogov o zahtevah države zastave in o pravni odgovornosti ladjarjev, je odbor za promet za tokratno plenarno glasovanje pripravil dopolnila le k petim od sedmih predlogov. 1) Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet Spremembe obstoječe direktive naj bi predvsem upoštevale tehnični napredek na področju pomorstva in predvidevajo uvedbo sistemov samodejnega prepoznavanja ladij (AIS), zagotovile pa naj bi tudi usklajenost nacionalnih politik, na primer na področju načrtov za sprejem ladij v stiski v pribežališča. Poročevalec Dick STERCKX (ALDE, BE) se poleg zaostritve nekaterih pravil zavzema tudi za jasno opredelitev, kdo je organ ali oseba v državi članici, ki je edina odgovorna za pomoč v primeru reševanja v nesrečah in je sposobna sprejemati neodvisne odločitve ob popolnem poznavanju dejstev. Številne nedavne nesreče namreč kažejo, da je bilo pogosto porabljenega preveč časa, ker ni bilo jasno, kdo je za kaj odgovoren, ali ker so pristojni za sprejemanje odločitev morali čakati na pomoč strokovnjakov. Parlament je vnovič podprl dopolnila iz prvega branja glede določila o namestitvi sistemov AIS na ribiška plovila. Komisija namreč predlaga, da bi morali biti po letu 2010 sistemi nameščeni na vsa ribiška plovila, daljša od 15 metrov. Poslanci menijo, da bi takšna zahteva v času, ko je ribiški sektor v hudi krizi, pomenila preveliko finančno breme, zato naj bi bila namestitev sistema obvezna za plovila, ki so daljša od 24 metrov. 2.) Preiskava nesreč Glavni cilj predloga Komisije je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Predlog direktive zajema ukrepe, ki so nujno potrebni, da se zagotovi hitra izvedba preiskav pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju. Določila upoštevajo tako pravila mednarodnega pomorskega prava kakor tudi pravice in obveznosti držav članic. Direktiva opredeljuje tehnične preiskave - torej ne gre za ugotavljanje civilnopravne odgovornosti ali kazenskopravne krivde - ki naj bi pojasnile vzroke pomorskih nezgod. Z izvajanjem zakonodaje naj bi preiskave potekale hitreje, analize bi bile natančnejše, njihovi izidi pa bi bili podlaga za morebitne predloge za odpravo nepravilnosti. Poročilo, ki ga je pripravil Jaromir KOHLIČEK (GUE/NGL, CZ), se zavzema za večjo neodvisnost stalnih preiskovalnih organov ter jasno razmejitev med tehničnimi in kazenskopravnimi preiskavami. Med dopolnili so tudi določila o vzpostavitvi sistema za zgodnje opozarjanje in izmenjavo informacij ter oblikovanje skupne metodologije obdelave podatkov, zbranih s preiskavami. Parlament je predloge dopolnil podprl z veliko večino. 3) Skupni standardi za klasifikacijske zavode Klasifikacijski zavodi odobrijo načrte in nadzorujejo gradnjo ladij, pristojni so za osnovne predpise in načine izvajanja nadzora ter izdajajo spričevala v skladu z mednarodnimi konvencijami. Izvajanje teh nalog zahteva popolno neodvisnost, upoštevanje strogega kodeksa ravnanja, posebno poznavanje in nenehno dopolnjevanje tehničnega znanja. S svojimi klasifikacijskimi predpisi tudi oblikujejo tehnično-varnostne standarde za plovila. Klasifikacijski predpisi zajemajo strukturne vidike ladje, strojno opremo, opremo, ki se pričvrsti na krov in določene operativne. Predpisi klasifikacijskih zavodov se vedno bolj zbližujejo, kar pa še ne pomeni tudi vzajemnega priznavanja. Za spoštovanje mednarodnih konvencij mora država zastave izvajati nadzor ter izdajati ustrezna spričevala, vendar lahko obe ali samo eno od teh nalog prenese na klasifikacijske zavode. Nova zakonodaja naj bi okrepila sisteme za spremljanje odobrenih organov, združila sedanji dvojni sistem odobritev in poenostavila merila za odobritev. Poročilo o prenovljeni direktivi in uredbi, ki ga je pripravil Luis de GRANDES PASCUAL (EPP-ED, ES), se tako kot v prvem branju zavzema za okrepitev vloge klasifikacijskih zavodov oziroma priznanih organizacij. Razlike glede na stališče Sveta so predvsem v odgovornosti teh organov. 4) Pomorska inšpekcija Pomorska inšpekcija države pristanišča pomeni pregled ladij, ki vstopajo v pristanišča Evropske unije. Ker pomorske inšpekcije držav zastave niso dovolj zanesljive pri ugotavljanju dejanskega stanja nekaterih ladij, je pregled države pristanišča dodatna in zelo pomembna pomoč pri odkrivanju podstandardnih ladij. Inšpekcija lahko od takih ladij zahteva, da se prilagodijo mednarodnim standardom in evropskim standardom s področja plovbe. Prenova in poenostavitev direktive naj bi zagotovila učinkovitejšo pomorsko inšpekcijo in izboljšala uporabo nadzornega sistema v pristaniščih ter sidriščih. Uvedla naj bi nov sistem inšpekcijskih pregledov, merila tveganja za ladje in "črni seznam" ladjarskih družb. Dodatni predlogi parlamenta so predstavljeni v poročilu, ki ga je pripravila Dominique VLASTO (EPP-ED, FR). Poslanci se med drugim zavzemajo za še strožji režim pregledov, ostrejša merila za določanje profila tveganja in vzpostavitev baze podatkov o tveganih ladjah. Poslanci tudi menijo, da bi morale biti ladje z visokim profilom tveganja, potniške ladje in tankerji, starejši od 12 let, predmet razširjenih inšpekcijskih pregledov. Večjo vlogo pri odkrivanju nepravilnosti bi morali dobiti luški piloti in pristaniške oblasti, ki bi inšpekcijske službe obveščali o očitnih pomanjkljivostih in okvarah. Stališča Sveta in Parlamenta se razlikujeta predvsem pri vprašanju, kako pogosti naj bi bili inšpekcijski pregledi. Svet se tudi zavzema za začasno prepoved pristajanja podstandardnih ladij v pristaniščih EU, medtem ko poslanci vztrajajo, da bi morala biti prepoved stalna. 5.) Odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč Uredba, ki jo predlaga Komisija, naj bi v skupno evropsko zakonodajo prenesla Protokol iz leta 2002 k Atenski konvenciji o pomorskem prevozu potnikov in njihove prtljage. Potnikom v ladijskem prometu bi zakonodaja zagotavljala enake pravice in zaščito, kot jih že imajo potniki v letalskem in železniškem prometu na območju Unije. Gre predvsem za obvezno zavarovanje za kritje potnikov na ladjah in višje meje odgovornosti prevoznikov v primeru nesreč ali incidentov na morju. Svet želi omejiti izvajanje zakonodaje na velike ladje razreda A in nasprotuje predplačilu morebitnim težko poškodovanim žrtvam nesreč v višini 21 tisoč evrov. Poročevalec Paolo COSTA (ALDE, IT) je pripravil dopolnila, ki nasprotujejo stališču Sveta in predvidevajo izvajanje zakonodaje tudi za promet na velikih plovnih rekah. Prav tako želi Parlament v zakonodajo vnesti določilo, da bi morali prevozniki potnike pred začetkom potovanja jasno obvestiti o njihovih pravicah. Zakonodajna resolucija o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet Zakonodajna resolucija o določitvi temeljnih načel za vodenje preiskav nesreč v sektorju pomorskega prometa Zakonodajna resolucija o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč Zakonodajna resolucija o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) Zakonodajna resolucija o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) Zakonodajna resolucija o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0443 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0444 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0445 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0446 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0447 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0448 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Informacije
Koncentracija in pluralizem evropskih medijev
2008-09-29 - 11:07
Parlament se izrecno zavzema za zaščito pluralizma medijev v Evropi, državljani EU pa bi morali imeti zagotovljen dostop do svobodnih in različnih medijev v vseh državah članicah. Poslanci so prav tako trdno prepričani, da je pluralističen sistem medijev bistveni pogoj za nadaljnji obstoj demokratičnega evropskega modela družbe. Evropski poslanci so v četrtek s 307 glasovi za in 262 proti sprejeli besedilo resolucije, ki so jo predlagale politične skupine PES, ALDE in Zeleni/EFA ter zamenjuje prvotno poročilo, ki ga je pripravila poslanka Marianne MIKKO (PES, EE) . Dokument se večinoma posveča vlogi javnih radiotelevizij pa tudi novih spletnih medijev, kjer različne oblike medijskega lastništva same po sebi še niso dovolj za zagotavljanje pluralizma medijske vsebine. Neodvisnost novinarjev in urednikov Poslanci spodbujajo pripravo listine za medijsko svobodo, da bi se zagotovila svoboda izražanja in pluralizem. Pozivajo k spoštovanju svobode medijev, ki pa morajo pri svojem poročanju dosledno spoštovati in upoštevati etični kodeks. Organi EU in držav članic morajo z ustrezno ter posebno pravno in socialno varnostjo zagotoviti novinarsko in uredniško neodvisnost. Kot dodatno varovalko Parlament zagovarja oblikovanje uredniških listin, ki bi lastnikom, delničarjem ali vladam preprečevale vmešavanje v vsebino novic. Te listine bi se morale enotno izvajati v vseh državah članicah ter na vseh trgih, kjer delujejo medijska podjetja s sedežem v EU. Financiranje javnih radiotelevizij Mediji kot javne službe potrebujejo zadostna javna sredstva, da lahko z nudenjem kakovostnih kulturnih vsebin in novic tekmujejo s komercialnimi mediji. Storitve javne radiodifuzije so zdaj pogosto pod pritiskom, da nepremišljeno in na račun kakovosti vsebine svojega programa tekmujejo s komercialnimi postajami, da bi si zagotovile tržni delež, pri čemer pa cilj dejansko ni kakovost, ampak izpolnjevanje pričakovanj večine. Javni avdiovizualni mediji imajo pri zagotavljanju pluralizma pomembno vlogo, ki jo priznavata tudi konvencija Unesca o kulturni raznolikosti ter protokol amsterdamske pogodbe o sistemu javne radiodifuzije v državah članicah EU. Protokol med drugim določa, da so sistemi javne radiodifuzije v članicah neposredno povezani z demokratičnimi, socialnimi in kulturnimi potrebami vsake družbe in s potrebo po ohranjanju pluralizma medijev, pri tem pa so države odgovorne za določanje pristojnosti razširjanja javnih televizijskih programov ter zagotavljanje njihovega financiranja. Pluralizem medijev ne sme biti samo v rokah trga Mediji ostajajo orodje za politično vplivanje in tu obstaja znatno tveganje, da ne bodo več zmožni opravljati svoje funkcije varuha demokracije, saj zasebna medijska podjetja vodi predvsem finančni dobiček. Tovrsten način delovanja pa lahko pomeni nevarnost izgube raznolikosti vsebine in mnogoterosti mnenj, zato nadzora pluralizma medijev ne gre prepustiti zgolj tržnim mehanizmom. Parlament zato poziva države članice, naj podprejo visokokakovostne storitve javne radiodifuzije, ki bi lahko dejansko nadomestile programsko shemo komercialnih postaj in tudi brez tekmovanja za pridobivanje tržnih deležev in prihodkov iz oglaševanja dosegle večjo razpoznavnost v evropskem prostoru. Takšna prepoznavnost je namreč temelj za ohranjanje pluralizma medijev, demokratičnega dialoga in zagotavljanja dostopa vseh državljanov do visokokakovostnih vsebin. Lastništvo medijskih sistemov Koncentracija lastništva medijskih sistemov ustvarja okolje, ki je naklonjeno monopolizaciji oglaševalskega trga, postavlja ovire za vstop novih akterjev na trg in vodi tudi k enoličnosti medijskih vsebin. Razvoj medijskih sistemov vedno bolj temelji na pridobivanju dobička, družbeni, politični ali gospodarski procesi ali vrednote, izraženi v novinarskih kodeksih ravnanja, pa pogosto niso ustrezno zaščiteni. Zakonodaja bi zato morala zagotoviti dostop, konkurenco in kakovost ter izogibanje navzkrižju interesov med koncentracijo lastništva medijev in politično oblastjo, kar škodi prosti konkurenci, enakim pogojem in pluralizmu. Parlament ob tem vprašanju poziva k sprejetju ukrepov za večjo konkurenčnost evropskih medijskih podjetij, da bi pomembno prispevali h gospodarski rasti, ki naj se spodbuja tudi preko boljše osveščenosti in znanja državljanov o gospodarskih in finančnih temah. Poslanci tudi spodbujajo razkritje lastništva vseh medijskih hiš, da bi pripomogli k doseganju večje preglednosti namenov in razlogov izdajatelja radiotelevizijskega programa ter založnika. Spletni dnevniki (blogi) in druge vsebine Spletni dnevniki so nov pomemben prispevek k svobodi izražanja in jih medijski strokovnjaki ter zasebniki uporabljajo vedno pogosteje. Parlament zato spodbuja odprto razpravo o vsem, kar je povezano z njihovim statusom. Poslanci tudi podpirajo zaščito avtorskih pravic na ravni spletnih medijev, v katerih morajo tretje strani, kadar navajajo izjave, navesti njihov vir. Pozivajo še k večji preglednosti v zvezi z osebnimi podatki in informacijami o uporabnikih, ki jih zbirajo internetni iskalniki, ponudniki elektronske pošte in spletne socialne mreže. Resolucija o svobodnih in skupnostnih medijih v Evropi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0456 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Temeljne pravice
Pisna izjava o razglasitvi 23. avgusta za evropski dan spomina na žrtve nacizma in stalinizma
2008-09-29 - 11:07
Predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering je v ponedeljek ob začetku zasedanja razglasil sprejem pisne izjave o razglasitvi 23. avgusta za evropski dan spomina na žrtve nacizma in stalinizma. Izjavo je do 15. septembra podpisalo 409 od 785 evropskih poslancev. Evropski parlament v svoji izjavi poudarja, da je pakt Molotov-Ribbentrop med Sovjetsko zvezo in Nemčijo, ki je bil podpisan 23. avgusta 1939, s skrivnimi dodatnimi protokoli razdelil Evropo na dve interesni sferi. Množični izgoni, umori in zasužnjevanja, ki so bili storjeni v okviru stalinistične in nacistične agresije, pa spadajo v kategorijo vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, ki po mednarodnem pravu ne zastarajo. Poslanci dodajajo, da vpliv in pomen sovjetskega obdobja in okupacije za državljane postkomunističnih držav v Evropi sicer nista dobro znana, zato skupni evropski program "Evropa za državljane", tudi predlaga akcijo "Aktivno evropsko spominjanje", katere cilj je preprečiti, da bi se ponovili zločini nacizma in stalinizma. Parlament zato predlaga, da se 23. avgust razglasi za evropski dan spomina na žrtve zločinov stalinizma in nacizma, da se ohrani spomin na žrtve množičnih izgonov in pobijanj, ter da se hkrati močneje ukorenini demokracija in okrepita mir in stabilnost na naši celini. Predsednik Evropskega parlamenta bo to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posredoval parlamentom držav članic. Izjava Evropskega parlamenta o razglasitvi 23. avgusta kot evropskega dneva spomina na žrtve stalinizma in nacizma
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0439 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Temeljne pravice
Pisna izjava o preprečevanju tihotapljenja otrok za posvojitev
2008-09-29 - 11:07
Predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering je v ponedeljek ob začetku zasedanja razglasil tudi sprejem pisne izjave o preprečevanju tihotapljenja otrok za posvojitev. Izjavo je doslej podpisalo 409 od 785 poslancev. Parlamentarci poudarjajo, da je trgovina z otroki še vedno pereče vprašanje, saj je za prisilno delo ali spolno izkoriščanje prodanih več kot dva milijona otrok na leto. Zaradi razvoja novih komunikacijskih tehnologij trgovina z otroki narašča, obvladovanje tega pojava pa je vedno težje. Poslanci ugotavljajo, da nacionalni organi in nevladne organizacije v državah članicah zaradi nezadostnega čezmejnega sodelovanja, pomanjkanja specialističnega usposabljanja in nezadostnega izvajanja sedanjih pravnih norm še vedno niso učinkoviti proti trgovini z otroki. Evropski parlament zato poziva države članice, naj preprečevanje trgovine z otroki prepoznajo kot prednostni cilj v svojih nacionalnih politikah varstva otrok. Parlament in Svet bi morala za spodbujanje in varstvo pravic otrok v okviru strategije Komisije zagotoviti potrebna sredstva. Prav tako bi morale države članice še naprej dejavno sodelovati in si izmenjevati znanje ter izkušnje s pristojnimi organi EU in nevladnimi organizacijami, da bi preprečile trgovino z otroki, se borile proti njej ter zagotavljale ustrezno obravnavo žrtev te trgovine. Predsednik Parlamenta bo pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov posredoval Svetu in Komisiji. Pisna izjava o preprečevanju trgovine z otroki
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2008-0050 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Energija
Resolucija o obvladovanju cen energije
2008-09-29 - 11:07
Evropski poslanci so v četrtek s 491 glasovi za, 91 proti in 19 vzdržanimi glasovi sprejeli skupno resolucijo, v kateri med drugim poudarjajo, da je ob naraščajočih cenah energije treba sprejeti ukrepe na evropski ravni, ki bodo gospodarstvu EU omogočili, da ostane konkurenčno in se prilagodi okolju z novimi cenami. Parlament želi sprejetje konkretnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja po energiji, spodbujanje obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, povečevanje raznolikosti oskrbe z energijo ter zmanjšanje odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv. Tako bi namreč lahko ustrezno odgovorili na visoke cene energije, saj bi povečali stabilnost na energetskih trgih, omogočili dolgoročne stroškovne prednosti za potrošnike in izpolnili cilje okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in z njo povezanega kjotskega protokola. Varčevanje za manjšo odvisnost Poslanci poudarjajo, da obnovljivi viri energije skupaj z ukrepi za smotrno ravnanje z energijo zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije ter posledično tudi s tem povezana politična in gospodarska tveganja. Parlament zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli pri oblikovanju energetske politike EU prednost varčevanje z energijo, energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije. Finančnim ministrom držav članic pa poslanci predlagajo, naj se dogovorijo o znižanju davka na dodano vrednost za energetsko učinkovite izdelke in storitve. Reševanje težav zaradi pomanjkanja energije Po mnenju poslancev bi morale države članice oblikovati nacionalne opredelitve pomanjkanja energije in akcijske načrte. Čeprav so cene nafte v zadnjih tednih padle, Parlament z zaskrbljenostjo ugotavlja, da potrošniki še vedno plačujejo visoke cene energije, ki v celoti ne odražajo teh znižanj. Podatki o naftnih trgih in komercialnih zalogah bi morali biti bolj pregledni, ob tem pa je treba tudi izboljšati razumevanje razvoja cen naftnih proizvodov in ustrezno spremeniti evropsko zakonodajo o varnostnih zalogah nafte. Skupna energetska politika Evropska unija bi morala v zvezi z energetsko politiko nastopati enotno in prevzeti vodilno vlogo pri energetskem dialogu s državami, ki so najpomembnejše dobaviteljice nafte in plina. Parlament zato pozdravlja zamisel o srečanju na visoki ravni med državami porabnicami in državami proizvajalkami nafte in plina, katerega cilj je izboljšanje stabilnosti cen nafte in predvidljivosti pri oskrbi ter plačevanje nafte v evrih. Resolucija o nadzorovanju cen energije
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0460 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Poziv k pripravi skupne zakonodaje za zagotovitev finančne stabilnosti
2008-09-29 - 11:07
Parlament je v ponedeljek popoldne obravnaval, v torek pa sprejel poročili o preglednosti delovanja institucionalnih vlagateljev in skladih za zavarovanje vlaganj v tvegane naložbe ter zasebna kapitalska podjetja. Poslanci so s 562 glasovi za, 86 proti in 25 vzdržanimi glasovi podprli poročilo, ki ga je pripravil poslanec Poul Nyrup Rasmussen (PES, DK). Parlament od Komisije zahteva, da pripravi zakonodajne predloge za skupno ureditev vprašanja delovanja institucionalnih vlagateljev in skladov za zavarovanje vlaganj. Podprli so tudi poročilo o preglednosti finančnega sektorja. Avtor dokumenta je Klaus-Heine Lehne (EPP-ED, DE). Članek o sprejetih poročilih (v angleščini) najdete na spletni strani Tiskovne službe Evropskega parlamenta. Resolucija s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala Resolucija s priporočili Komisiji o preglednosti na področju institucionalnih vlagateljev
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0425 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0426 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Boj proti terorizmu in varstvo osebnih podatkov
2008-09-29 - 11:07
Parlament je v torek podprl dva okvirna sklepa s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja držav članic. Gre za novo definicijo boja proti terorizmu in dodatno varstvo osebnih podatkov, ki si jih članice izmenjujejo med seboj. Oba sklepa se sprejemata v postopku posvetovanja. Boj proti terorizmu Nova zakonodaja naj bi na evropski ravni razširila pojmovanje terorizma, ki bi zajemalo tudi pojem javno spodbujanje k terorističnim kaznivim dejanjem ter novačenje in usposabljanje za teroristične dejavnost. S poročilom poslanke Roselyne LEFRANÇOIS (PES, FR) , ki ga je Parlament podprl s 556 glasovi za, 90 proti in 19 vzdržanimi glasov i, želijo poslanci v predlagano zakonodajo vnesti dopolnila za jasnejšo opredelitev pojma "javno spodbujanje k terorističnim kaznivim dejanjem". Parlament se zavzema za novo opredelitev "javno napeljevanje", ravnanje pa mora predstavljati dejansko in ne le hipotetično nevarnost storitve terorističnega kaznivega dejanja. Dopolnila vnašajo tudi zaščitne klavzule za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, predvsem svobode izražanja. Klavzule so enakovredne tistim iz člena 12 Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma, države članice pa bi bilo tudi treba opozoriti, da morajo spoštovati listino EU o temeljnih pravicah. Varstvo osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah Poročilo Martine ROURE (PES, FR) , ki so ga poslanci sprejeli s 600 glasovi za, 21 proti in 39 vzdržanimi glasovi , pa ugotavlja, da je Svet prvotni predlog okvirnega sklepa oropal njegove vsebine, saj je dosegel politični dogovor na najnižjem možnem skupnem imenovalcu. Raven varstva podatkov v besedilu je zato minimalna in pušča zelo resne vrzeli. Parlament vztraja, da bi morala biti obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov o zdravstvenem stanju ali spolnem življenju prepovedana. Izjeme bi bile možne le za vsak primer posebej, ter takrat, kadar bi bila obdelava nujno potrebna za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj. Na evropski ravni bi se tudi morala oblikovati delovna skupina za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov. Skupina bi med drugim dajala mnenja o nacionalnih ukrepih ter o ravni varstva med državami članicami in tretjimi državami ali mednarodnimi organi. Če bi skupina ugotovila, da razlike lahko ogrozijo enakovredno varstvo oseb pri obdelavi osebnih podatkov, bi o tem morala obvestiti Svet in Komisijo. Njena naloga bi bila tudi priprava letnega poročila o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov, ki bi bilo javno objavljeno in posredovano Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji. Slovenski poslanec v razpravi V skupni razpravi o obeh predlaganih okvirnih sklepih je sodeloval tudi slovenski poslanec Mihael BREJC (EPP-ED, SI) , ki je podprl predlagana sklepa in obenem opozoril, da je evropskih predpisov o boju proti terorizmu že zelo veliko, zato postaja zakonodaja nepregledna: "Tudi na tem področju imamo nepotrebne in neživljenjske predpise ali njihove določbe, ki bi jih bilo treba ponovno premisliti in po presoji odpraviti. Uporabnost prepisov in s tem učinkovit boj proti terorizmu nista odvisna le od dobre zakonodaje, ampak učinkovitega sodelovanja držav članic in njihovih policijskih in varnostnih organov. Tu še nismo dosegli potrebne ravni sodelovanja. Pregledati in primerjati bi morali nadzorstvene mehanizme, ki jih imajo na voljo EU in države članice. Posebej pozorni bi morali biti do pojavov izgube in zlorabe podatkovnih baz in tudi o tem bi bilo nujno medsebojno obveščanje držav članic. Več bi morali narediti za osveščanje javnosti, da bi ljudje lažje razumeli, zakaj so določeni ukrepi potrebni," je poudaril poslanec Brejc. Zakonodajna resolucija o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu Zakonodajna resolucija o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0435 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0436 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Ukrepi za zmanjšanje debelosti in prekomerne teže v Evropi
2008-09-29 - 11:07
Prekomerna telesna teža in debelost ter s prehrano povezane bolezni dosegajo v Evropski uniji epidemične razsežnosti in spadajo med glavne vzroke smrtnosti. Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije ima v Evropi več kot polovica odraslih prekomerno telesno težo ali je debelih. Debelih je tudi več kot 5 milijonov otrok, prekomerno telesno težo pa jih ima skoraj 22 milijonov. Parlament zato predlaga vrsto ukrepov za boj proti temu problemu. Telesna dejavnost je v kombinaciji z zdravo in uravnoteženo prehrano najpomembnejši način preprečevanja prekomerne telesne teže. Poročilo, ki ga je pripravil Alessandro FOGLIETTA (UEN, IT) , poslanci pa so ga v četrtek potrdili s 536 glasovi za in 37 glasovi proti , navaja podatke, da tretjina evropskih državljanov v svojem prostem času sploh ni telesno dejavnih, medtem ko posameznik v povprečju sedi več kot pet ur na dan, številni pa nimajo uravnotežene prehrane. Največ prekomerne telesne teže in debelosti je v nižjih socialno-ekonomskih skupinah, kar lahko po mnenju poslancev še dodatno poveča zdravstveno in socialno-ekonomsko neenakost, zlasti za najbolj občutljive skupine prebivalstva, kot so invalidne osebe. Parlament tudi poziva Komisijo in vse akterje, da kot prednostno nalogo določijo boj proti debelosti že v zgodnjih življenjskih obdobjih, pri čemer naj upoštevajo, da prehrambene navade iz otroštva pogosto trajajo veliko let. Vsaj tri šolske ure telesne vzgoje tedensko Ukrepe, da postaneta telesna dejavnost in uravnotežena prehrana del življenja otrok, je treba sprejeti predvsem v šolah. Na evropski ravni bi bilo treba razviti smernice o prehranski politiki v šolah in spodbujanju izobraževanja o prehrani. Države članice bi morale v šolske učne načrte vključiti koristi uravnotežene prehrane in telesne vadbe, ki bi ji morale biti namenjene vsaj tri šolske ure na teden. Sadje in zelenjava v šolskih obrokih Po mnenju parlamentarcev bi morali pristojni organi na državni in lokalni ravni spremljati prehranske standarde šolskih obrokov tudi s posebnim usposabljanjem za gostinsko osebje. Še posebej bi bilo treba prilagoditi velikost obrokov različnim potrebam ter vanje vključiti več sadja in zelenjave. Spremljajoči ukrepi so izobraževanje o uravnoteženi prehrani ter zmanjševanje prodaje živil in pijač z visoko vsebnostjo maščob, soli ali sladkorja ter z nizko hranilno vrednostjo v šolah. Namesto tega naj bi bila na prodajnih mestih dostopnejša sveže sadje in zelenjava. Parlament zato poziva k iskanju rešitev, ki bi omogočale nadaljevanje brezplačnega razdeljevanja sadja in zelenjave šolam ter dobrodelnim ustanovam. Obveščenost potrošnikov in omejitve oglaševanja Razumljive informacije na oznakah so ključne za to, da kupci lahko izbirajo med dobro, boljšo in slabšo hrano, zato mora biti označevanje hranilne vrednosti obvezno ter nedvoumno. Poslanci pozivajo prehrambeno industrijo, naj bo še posebej previdna pri oglaševanju proizvodov, usmerjenemu na otroke, ter poziva k zaščitenim časovnim obdobjem in omejitvam reklam za nezdrava živila. Omejitve bi morale vključevati tudi nove oblike medijev, kot so spletne igre, pojavna okna in kratka sporočila. Prepoved trans-maščobnih kislin Parlament se zavzema za prepoved umetnih trans-maščobnih kislin v vsej EU, saj povzročajo resno, temeljito dokazano in nepotrebno tveganje za zdravje. Prekomerno uživanje trans-maščobnih kislin (kadar predstavljajo več kot 2 odstotka celotnega vnosa energije) je namreč povezano z znatno višjim tveganjem za bolezni srca in ožilja. Poslanci zahtevajo tudi analizo vloge umetnih ojačevalcev arome, kot so glutamati, gvanilati in inozinati, ki so v industrijsko proizvedenih živilih prisotni v velikih količinah. Spodbujanje telesne dejavnosti Države, regije in lokalne skupnosti bi morale biti bolj dejavne pri spodbujanju telesne dejavnosti, zlasti pri urbanističnemu načrtovanju ter oblikovanju priložnosti, ki naj ljudi pritegnejo dejavnostim v prostem času. Parlament zagovarja tudi ukrepe za zmanjšanje vožnje z avtomobili, razumno kombiniranje poslovnega in stanovanjskega razvoja, spodbujanje uporabe javnih prevoznih sredstev, parkov in dostopnih športnih objektov ter zagotovitev kolesarskih poti. Resolucija Evropskega parlamenta o Beli knjigi o zdravstvenih vprašanjih v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0461 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Gorsko kmetijstvo
2008-09-29 - 11:07
Parlament je v torek s 487 glasovi za in 73 proti podprl tudi poročilo na lastno pobudo, ki se zavzema za učinkovito in večnamensko hribovsko kmetijstvo ter poziva Komisijo, naj v šestih mesecih izdela celostno strategijo EU za trajnostni razvoj in uporabo virov gorskih regij. Dokument je pripravil poslanec Michl EBNER (EPP-ED, IT), ki med drugim poudarja, da se v gorskih regijah zaradi težkih razmer kmetijstvo težje prilagodi konkurenčnim pogojem. Te razmere povzročajo dodatne stroške, zato kmetovalci ne morejo proizvajati konkurenčnih proizvodov po nizkih cenah. Evropska strategija za kmetijstvo v gorskih regijah naj bi pomagala pri preseganju teh težav. Ob tem sta razmejitev gorskih regij in ustrezno razlikovanje med njimi po stopnji naravne prikrajšanosti nujen pogoj za učinkovito izvajanje ciljno usmerjenih ukrepov v hribovskem kmetijstvu. Gorske regije sicer zajemajo približno 40 odstotkov ozemlja EU, v njih pa živi blizu 20 odstotkov evropskega prebivalstva. V državah, kot so Grčija, Španija, Italija, Avstrija in Portugalska, predstavljajo gorske regije več kot polovico ozemlja in kmetijska skupnost ima v teh regijah še vedno pomembno vlogo. Dolgoročna upravičenost denarnih nadomestil Po mnenju Parlamenta bodo denarna nadomestila za gorske regije tudi v prihodnosti še naprej namenjena izključno za nadomestitev naravne prikrajšanosti in dodatne stroške, ki izhajajo iz težav pri kmetovanju. Zato so tudi dolgoročno upravičena in popolna nevezanost plačil bi lahko povzročila sistematičen propad celotnega sektorja, saj teh potreb ni mogoče zadovoljiti samo s sredstvi za razvoj podeželja. Poslanci se zavzemajo za posebno finančno podporo za mlečno industrijo (mlečne farme in podjetja za predelavo mleka), ki je za gorske regije bistvenega pomena, saj rejci mlečnega goveda praktično nimajo alternativnih možnosti kmetovanja. Parlament zato v okviru reforme kvot za mleko poziva k strategiji "nežnega pristanka" za gorske regije in k spremljevalnim ukrepom (posebna plačila) za omilitev negativnih učinkov. Države članice naj bi tudi predvidele dodatna plačila za ekološko kmetovanje in ekstenzivno pašništvo za naložbe v objekte, ki upoštevajo standarde dobrega počutja živali. Obenem so tamkajšnja mala in srednja podjetja, ki s sodobno uporabo tradicionalnega znanja in metod proizvajajo kakovostne izdelke, ključni dejavnik za delovna mesta. Posebni ukrepi Parlamentarci menijo, da bi bilo treba v gorskih regijah zaradi večjih stroškov in obsega dela, zlasti pri dostavi mleka in mlečnih proizvodov iz doline in v dolino, izvajati posebne ukrepe podpore, med drugim z uvedbo premij za krave dojilje. Prav tako bi bilo treba izboljšati dostopnost in povezave gorskih območij ter poskrbeti za potrebno infrastrukturo, zlasti za promet potnikov in tovora, izobraževanje, ter komunikacijska omrežja. Parlament še poziva k okrepljenemu spodbujanju mladih kmetov in kmetic ter se zavzema za zagotovitev enakih možnosti žensk in moških, zlasti z družini prijaznimi ukrepi in ureditvami polnega ter krajšega delovnega časa. Gospodarjenje z gozdnimi površinami Dokument poudarja tudi pomembnost trajnostne gozdarske strategije, ki upošteva vplive podnebnih sprememb, naraven krogotok in naravno sestavo gozdne združbe, mehanizme za preprečevanje kriz, za boj proti krizam in za odpravo njihovih posledic (npr. po nevihtah in gozdnih požarih) ter spodbude k skupnemu upravljanju gozdov. Poslanci ob tem opozarjajo na možnosti povečanja vrednosti lesa in lesnih izdelkov iz gorskih regij na lokalni ravni (kot kakovostnih proizvodov z majhnimi prevoznimi stroški in posledično z zmanjšanimi emisijami CO2, kot gradbenega materiala in kot biogoriva druge generacije). Resolucija Evropskega parlamenta o stanju in možnostih na področju kmetijstva v gorskih regijah
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0438 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij
2008-09-29 - 11:07
Komisija predlaga, da bi bilo leto 2009 evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij, Parlament je o predlogu glasoval v torek in ga podprl z veliko večino. Spodbuda ustvarjalnosti in inovacijam naj bi na podlagi vseživljenjskega učenja postala ključni dejavnik za razvoj osebnih, poklicnih, podjetniških in socialnih kompetenc. Po vzoru prejšnjih evropskih let bodo predlagani ukrepi zajemali informacijske in promocijske kampanje ter prireditve in pobude na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Tako naj bi se v javnost prenesla ključna sporočila ter razširjale informacije o zgledih dobre prakse. Predlagani ukrepi bodo prilagojeni vsem fazam vseživljenjskega učenja, od različnih oblik izobraževanja in usposabljanja v aktivnem življenju pa vse do faze po upokojitvi. Komisija za izvajanje tega evropskega leta ne zahteva dodatnih sredstev, saj bo financirano iz obstoječih evropskih programov. Poročevalka Katerina BATZELI (PES, EL) ugotavlja, da predlog vsebuje številne dobre zamisli in pobude. Strinja se tudi, da mora Evropa iz socialnih in gospodarskih razlogov poudariti svojo ustvarjalno ter inovativno sposobnost in okrepiti svojo zmožnost odzivanja na priložnosti, ki jih prinaša globalizacija. Razglasitev evropskega leta ustvarjalnosti in inovacij je po mnenju poročevalke dober način za izboljšanje ozaveščenosti javnosti, razširjanje informacij o zgledih dobre prakse, spodbujanje političnih razprav in izmenjav ter aktiviranje javnosti. Da pa evropska leta ne bi bila namenjena le promociji v javnosti, si je treba prizadevati za utrditev njihovih ciljev in rezultatov, programov in drugih pobud, obenem pa je treba spodbujati oblikovanje novih ukrepov in politik. V zadnjih letih so v EU potekale dejavnosti ob evropskem letu mobilnosti delavcev (2006), evropskem letu enakih možnosti (2007) in evropskem letu medkulturnega dialoga (2008). Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o evropskem letu ustvarjalnosti in inovacij (2009)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0417 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
Socialna politika
Drugi del predstavitve svežnja socialne zakonodaje
2008-09-29 - 11:07
V četrtek dopoldne sta francosko predsedstvo Sveta in Komisija evropskim poslancem predstavila še drugi del zakonodajnega svežnja s področja socialne politike. Gre za direktivo o uveljavljanju pravic pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu, saj so o zakonskih predlogih s področja sociale poslanci razpravljali že 2. septembra. Ker politične skupine niso dosegle soglasja o skupnem dokumentu, Parlament v četrtek ni potrdil predvidene spremljajoče resolucije.
Socialna agenda sicer temelji na treh medsebojno povezanih enakovrednih ciljih: ustvarjanje priložnosti, zagotavljanje dostopnosti in izkazovanje solidarnosti. Zajema 19 pobud s področij sociale, zaposlovanja, usposabljanja mladih, zdravstva, informacijske družbe in gospodarstva, ki se tičejo naslednjih prednostnih nalog:
1. Otroci in mladina – jutrišnja Evropa
2. Vlaganje v ljudi, številnejša in boljša delovna mesta
3. Mobilnost
4. Daljše in bolj zdravo življenje
5. Boj proti revščini in socialni izključenosti
6. Boj proti diskriminaciji
7. Priložnosti, dostopnost in solidarnost na svetovni ravni
Komisija je v začetku julija v okviru socialne agende predstavila tri zakonodajne predloge: direktivo o uveljavljanju pravic pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu; direktivo o enaki obravnavi in direktivo za izboljšanje delovanja evropskih svetov delavcev.
Nova določila naj bi med drugim zapolnila pravne vrzeli za preprečevanje diskriminacije na delovnem mestu in državljanom olajšala dostop do zdravstvenih storitev v drugih članicah Unije.
Prenovljena socialna agenda vključuje tudi sporočilo o šolskem izobraževanju v podporo članicam EU za izboljšanje kakovosti šolstva ter zeleno knjigo o migracijah in mobilnosti kot izzivu za evropske izobraževalne sisteme.
Slovenski poslanec v razpravi
V razpravi ob predstavitvi direktive o uveljavljanju pravic pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu je sodeloval tudi slovenski poslanec Alojz PETERLE (EPP-ED, SI), ki je poudaril, da sta se socialna in zdravstvena slika Evrope spremenili, pred Unijo pa so novi izzivi, ki zahtevajo posodobitev evropskega socialnega modela:
"Spreminja se tudi zdravstvena slika Evrope. Nekatere bolezni močno napredujejo, tako tudi stroški delovanja zdravstvenih sistemov. Med državami, kot tudi znotraj njih, pa so državljani soočeni z velikimi razlikami v kakovosti zdravstvenih storitev. Možnosti za preživetje pri raku se med državami razlikujejo celo za nekaj deset odstotkov. Pozdravljam ambicije Evropske komisije, da v okviru prenovljene socialne agende z visoko pozornostjo obravnava vprašanja zdravja. Hkrati pa obžalujem, da je šele odločitev Evropskega sodišča sprožila povečano pozornost do pravic državljanov v zvezi z zdravjem. Govorim kot človek, ki je sam preživel raka in ki pozna primere, ko so nekje pacientu rekli: 'ne moremo vam več pomagati,' drugje pa so taisti pacienti našli učinkovito pomoč.
Pravica gibanja pomeni možnost izbire. Možnost izbire vodi do več konkurence, to pa v višjo kakovost, mogoče tudi v nižje stroške. Prepričan sem, da bo direktiva o mobilnosti pacientov poživila Evropo in bo imela številne pozitivne posledice. Naš skupni cilj je zdravje za vse. Direktiva o čezmejnih zdravstvenih storitvah pomeni nedvomno večjo bližino državljanom, ki jih ne zanimajo toliko debate o kompetencah, ampak čim krajša pot do zdravja. Seveda pot z jasnimi prometnimi znaki. Najbolj uspešna je tista evropska politika, ki jo državljani čutijo v žepih, kot se je to zgodilo z direktivo o gostovanju na področju telekomunikacij. Pri direktivi o čezmejnih zdravstvenih storitvah državljani vsaj na začetku tega ne bodo čutili v žepih neposredno, bodo pa imeli za isti denar več možnosti izbire. Tudi ta občutek ni slab, zlasti ko gre za zdravje."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923BRI37872 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
