A7-0132/2010
3.5.2010
POROČILO
o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane
(2010/2011(INI))
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov
Poročevalec:
Louis Grech
PE 439.933v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA..... Error! Bookmark not defined.
OBRAZLOŽITEV........................................................................ Error! Bookmark not defined.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................... Error! Bookmark not defined.
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o uresničitvi enotnega trga za potrošnike in državljane
( 2010/2011(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu „Evropa 2020, strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ ( KOM(2010)2020 ),
– ob upoštevanju poročila Komisiji profesorja Maria Montija o ponovni oživitvi enotnega trga
Pričakovano aprila 2010. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Agenda državljanov – doseganje rezultatov za Evropo“ ( KOM(2006)0211 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Enotni trg za Evropo 21. stoletja“ ( KOM(2007)0724 ) in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije „Enotni trg: pregled dosežkov“ ( SEC(2007)1521 ), resolucije Parlamenta z dne 4. septembra 2007 o pregledu enotnega trga
UL C 187/E, 24.7.2008, str. 80 in delovnega dokumenta Komisije „Pregled enotnega trga: eno leto kasneje“ ( SEC(2008)3064 ),,
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Priložnosti, dostopnost in solidarnost: nova družbena vizija za Evropo 21. stoletja“ ( KOM(2007)0726 ) in sporočila Komisije „Storitve splošnega interesa, vključno s socialnimi storitvami splošnega interesa: nova evropska zaveza“( KOM(2007)0725 ) ter resolucije Parlamenta z dne 27. septembra 2006 o beli knjigi Komisije o storitvah splošnega pomena
UL C 306/E, 15.12.2006, str. 277. ,,
– ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 29. junija 2009 o ukrepih za izboljšanje delovanja enotnega trga
UL L 176, 7.7.2009, str. 17. in priporočila Komisije z dne 12. julija 2004 o prenosu direktiv o notranjem trgu v nacionalno zakonodajo
UL L 98, 16.4.2005, str. 47. ,
– ob upoštevanju pregleda stanja notranjega trga iz julija 2009 ( SEC(2009)1007 ) in resolucij Parlamenta z dne 9. marca 2010
Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0051 . in 23. septembra 2008
UL C 309E, 4.12.2008, str. 46. o pregledu stanja notranjega trga,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko–socialnemu odboru „Strategija potrošniške politike EU 2007–2013: usposabljanje potrošnikov, izboljševanje blaginje potrošnikov, učinkovito varstvo potrošnikov“ in resolucije Parlamenta z 20. maja 2008 o strategiji potrošnike politike EU 2007–2013
UL C 180/E/26, 17.7.2008, str. 26. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 „Spremljanje rezultatov za potrošnike na enotnem trgu – Druga izdaja pregleda stanja potrošniških trgov“ ( KOM(2009)0025 ) in spremljajočega delovnega dokumenta Komisije „Drugi pregled stanja potrošniških trgov“ ( SEC(2009)0076 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2009 o izvrševanju pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov ( KOM(2009)0330 ) in poročila Komisije z dne 2. julija 2009 o uporabi Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov („uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov“) ( KOM(2009)0336 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2010 o varstvu potrošnikov
Sprejeta besedila, P7_TA-PROV(2010)0046 . ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o čezmejnem e-trgovanju med podjetji in potrošniki v EU ( KOM(2009)0557 ),
– ob upoštevanju poročila Evropskega ekonomsko–socialnega odbora, oddelka za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, o ovirah za evropski enotni trg za leto 2008
http://www.eesc.europa.eu/smo/news/Obstacles_December-2008.pdf. ,
– ob upoštevanju Solvitovega poročila za leto 2008 o razvoju in učinku mreže Solvit ( SEC(2009)0142 ), delovnega dokumenta Komisije z dne 8. maja 2008 o akcijskem načrtu o integriranem pristopu k zagotavljanju podpornih storitev državljanom in podjetjem na notranjem trgu ( SEC(2008)1882 ) in resolucije Parlamenta z dne 9. marca 2010 o mreži Solvit
Sprejeta besedila, P7_TA-PROV(2010)0047 . ,
– ob upoštevanju uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov, katere cilj je vzpostaviti splošni okvir pravil in načel v zvezi z akreditacijo in nadzorom trga,
– ob upoštevanju člena 26 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določa, da „Notranji trg zajema območje brez notranjih meja, na katerem je v skladu z določbami Pogodb zagotovljen prost pretok blaga, oseb, storitev in kapitala.“,
– ob upoštevanju člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki Unijo zavezuje k prizadevanju „za visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“,
– ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je s členom 6 PEU vključena v Pogodbe,
– ob upoštevanju člena 9 PDEU, ki določa, da „Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti Unija upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.“,
– ob upoštevanju člena 11 PDEU, ki določa, da „Zahteve varstva okolja je treba vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja.“,
– ob upoštevanju člena 12 PDEU, ki določa, da „Pri opredeljevanju in izvajanju drugih politik in dejavnosti Unije se upoštevajo zahteve varstva potrošnikov.“,
– ob upoštevanju člena 14 PDEU in protokola 26 k tej pogodbi o storitvah splošnega (gospodarskega) interesa,
– ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ( A7–0132/2010 ),
A. ker je vse preveč ovir, ki izvirajo iz pomanjkanja informacij o pravicah in možnostih, razdrobljene ureditve, pomanjkanja zakonodajnih pobud na nekaterih ključnih področjih, slabega prenosa, neprimernega izvrševanja in zagotavljanja spoštovanja predpisov ter pomanjkanja upravnega usklajevanja in sodelovanja, ki državljane, potrošnike ter mala in srednja podjetja ovirajo pri selitvi, nakupovanju, prodaji in trgovanju čez mejo z enako stopnjo varnosti in zaupanja, kot jo uživajo v lastnih državah članicah,
B. ker so prizadevanja za uskladitev zakonodaje, s čimer naj bi odpravili te prepreke, včasih povzročila celo pretirano zakonsko urejanje, kar je škodilo večini malih in srednjih podjetij, zlasti mikropodjetjem, ki ne želijo delovati na evropskem trgu, temveč lokalno, pa tudi lokalnim vladnim organom, tako da je potrebna boljša zakonodaja s čim manjšim upravnim obremenjevanjem,
C. ker se le majhen odstotek delavcev, ponudnikov storitev in strokovnjakov dejansko preseli v drugo državo članico, predvsem ker je to zaradi upravnih postopkov in tveganja izgube socialnih pravic prezapleteno in predrago,
D. ker le malo podjetnikov ter malih in srednjih podjetij ponuja svoje izdelke in storitve zunaj domačega trga, in sicer zaradi jezikovnih preprek, pomanjkanja gotovosti v zvezi z vlaganji, plačili in odgovornostjo ter zaradi razlik v pravni, upravni, socialni in kulturni tradiciji različnih držav članic,
E. ker enotnega trga ne smemo obravnavati ločeno od drugih horizontalnih političnih področij, zlasti zdravja, socialnega varstva in varstva potrošnikov, delovnega prava, okolja, politike trajnostnega razvoja in zunanje politike,
F. ker bi morala strategija EU 2020 postaviti realistične cilje za vzpostavitev ekološkega, na znanju temelječega in socialnega tržnega gospodarstva ter uresničevanje trajnostne rasti do leta 2020, pa tudi za ustvarjanje delovnih mest, vključno na okoljskem področju; ker bi temelj za strategijo EU 2020 moral biti enotni evropski trg, z izzivi družbene pravičnosti in gospodarske rasti in ob osredotočanju na koristi za državljane, varstvu potrošnikov in malih in srednjih podjetjih,
G. ker so vprašanja glede enotnega trga in mednarodne trgovine vse bolj medsebojno odvisna in vse bolj vplivajo druga na drugo,
H ker številni evropski državljani ne vedo, kako bi njim samim lahko notranji trg konkretno koristil, saj je na voljo premalo informacij o notranjem trgu in se o njih ne obvešča dovolj;
Splošne ugotovitve
1. meni, da je Unija v posebno težavnem obdobju v zgodovini povezovanja evropskega trga; meni, da se je treba s sedanjimi in prihodnjimi izzivi spopasti dosledno, odločno, prizadevno in močno, kar pa je treba pospremiti z občutljivostjo in praktičnostjo, v duhu sodelovanja in solidarnosti; poudarja, da to od Komisije zahteva odločno vodstvo in okrepljene pobude, od Sveta, držav članic in Parlamenta pa politično voljo;
2. poudarja, da enotni trg ni zgolj gospodarska struktura in da zakonodaja o enotnem trgu varuje in ohranja nekatere temeljne pravice državljanov, na primer varnost in zasebnost, ter je zato glede na številne gospodarske in druge izzive, s katerimi se spopada EU, dobro delujoči enotni trg v najboljšem interesu evropskih državljanov, potrošnikov in malih in srednjih podjetij;
3. poudarja, da enotni evropski trg, ne glede na gospodarske, tehnološke in zakonodajne pomanjkljivosti v svoji zgradbi, skupaj z evroobmočjem najbolje izkazuje pravi pomen gospodarske povezanosti in enotnosti EU ter je za njene državljane gotovo najvidnejši dosežek evropske integracije;
4. poudarja, da bi moral enotni trg odpreti nova obzorja v sektorju raziskav in inovacij ter bolj spodbujati razvoj blaga in storitev, pri čemer bo poudarek na znanju in tehnologiji, ki predstavljata gonilno silo za gospodarski razvoj v prihodnosti;
5. pozdravlja in v celoti podpira namen Komisije, da spet postavi v središče notranjega trga tiste, ki v njem živijo in ga dnevno uporabljajo, pa tudi njeno zavezanost, da odločno zagovarja enotni trg s pomočjo popolne izrabe svojih izvedbenih pooblastil in da predstavi socialno in okoljsko vizijo enotnega trga, ki bo temeljila na obveznostih iz Lizbonske pogodbe;
Postopek povezovanja notranjega trga ni nepreklicen
6. poudarja, da povezovanje v enotni trg ni nepreklicen proces in da trajnega obstoja enotnega trga ne smemo jemati za samoumevnega;
7. je zaskrbljen, saj bi lahko ponovni pojav gospodarskega protekcionizma na nacionalni ravni najverjetneje povzročil razdrobitev enotnega trga, zato ga je treba preprečiti; je zaskrbljen, saj bi bila lahko pod pretvezo sedanje finančne in gospodarske krize utemeljena ponovna oživitev protekcionističnih ukrepov v številnih državah članicah, čeprav bi bilo treba zaradi te krize uporabiti skupne zaščitne mehanizme;
8. meni, da je kriza znatno škodila postopku povezovanja enotnega trga in da sta nasprotovanje in nezaupanje do enotnega trga narasla zaradi pomanjkljivosti in neenakosti, ki izvirajo iz gospodarskih sistemov držav članic;
9. opozarja, da politike za boj proti krizi ne bi smele škodovati postopku povezovanja enotnega trga, ampak bi nasprotno morale nuditi priložnost za reformo, utrditev in izboljšanje sedanje strukture enotnega trga, za uresničitev potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje delovnih mest ter za ponovno pridobitev zaupanja državljanov, zlasti potrošnikov ter malih in srednjih podjetij;
10. poudarja, da nedavna finančna kriza ne sme v celoti narekovati ponovnega zagona enotnega trga in da mora ponovna oživitev preseči temeljne nauke te krize;
11. poudarja, da bi morali s ponovnim zagonom enotnega trga doseči oprijemljive, merljive, uresničljive, relevantne in časovno opredeljene cilje, ki jih je treba doseči z ustreznimi in učinkovitimi instrumenti politike na osnovi štirih svoboščin prostega pretoka, dostopnih za vse državljane EU;
12. poudarja, da enotni evropski trg nujno potrebuje novi zagon in da je potrebno močno vodstvo evropskih institucij, zlasti Komisije, in politična odgovornost držav članic, da se enotnemu trgu vrneta verodostojnost in zaupanje;
Potreba po celovitem in skupnem pristopu k enotnemu trgu
13. meni, da je treba dopolniti staro razumevanje enotnega trga, zato da bi postal bolj vključujoč; poudarja, da morajo vsi, ki so vključeni v oblikovanje in uresničevanje enotnega trga, sprejeti celovitejši pristop in vanj popolnoma vključiti skrbi državljanov;
14. poudarja, da je močnejši, globlji in razširjen enotni trg izredno pomemben za rast in ustvarjanje delovnih mest;
15. poudarja, da bi moral biti enotni trg osrednjega pomena za dosego cilja trajnostnega in visoko konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva v povezavi z dolgoročno vizijo strategije EU 2020;
16. meni, da je enotni trg zelo pomemben predpogoj za uspešnost strategije EU 2020; zato predlaga, da bi morale vsako strategijo in politiko za ponovno oživitev enotnega evropskega trga usklajevati evropske institucije, temeljiti pa bi morale na pragmatičnem, vključujočem in širokem dogovoru, ki bi ga podpirale vse država članice, bi se osredotočal zlasti na prednostne naloge, in bi ga države članice dejansko imele za svojega ter bi ga učinkovito izvrševale na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;
17. poudarja, da mora enotni trg potrošnikom nuditi prednosti glede boljše kakovosti, večje izbire, primernih cen ter varnosti blaga in storitev;
18. poziva k novemu vzorcu političnega mišljenja, po katerem bi bili pri ponovnem zagonu evropskega enotnega trga v središču državljani, potrošniki ter mali in srednja podjetja; meni, da je to mogoče doseči z umestitvijo evropskih državljanov v središče oblikovanja politike v Evropski uniji;
19. vztraja, da je treba za ponovno oživitev enotnega trga učinkovito izvajati ustreznejše mehanizme zavor in ravnovesij, poleg tega pa mora biti tudi več dialoga, da bi državljanom in potrošnikom zagotovili ustrezno upoštevanje njihovih potreb; meni, da bo na dokazih ter na državljanih temelječ pristop Uniji pomagal spet pridobiti zaupanje državljanov v enotni evropski trg in najti pravo formulo za sprejemanje pobud, s čimer bi pridobila Unija potrebno konkurenčnost, brez poseganja v socialno razsežnost;
20. ponovno poudarja, da je ustrezna ocena socialnih, potrošniških, okoljskih in ekonomskih vplivov enotnega trga, ki bi se morala pojavljati v vseh predlogih o enotnem trgu, bistvenega pomena za pridobivanje zaupanja javnosti in da bo zagotovila realistično povezovanje socialnih, okoljskih in gospodarskih ciljev ter ciljev varstva potrošnikov;
21. je prepričan, da se je konkurenčnost Evrope v globaliziranem svetu še povečala z odpravo meja na enotnem trgu;
22. poudarja, da pravilno delovanje notranjega trga ne more biti ločeno od vloge, ki jo ima Evropa kot globalni gospodarski akter; meni, da mora Evropska unija zaščititi svoj socialni in okoljski model s strogim spoštovanjem svojih pravil o uvoženih izdelkih in storitvah ter z odločnim zavzemanjem za izvajanje teh pravil, tudi v postopkih za reševanje sporov v večstranskih organih in Svetovni trgovinski organizaciji;
23. poudarja, da sta notranji trg in skupna valuta delovala kot varovalni ščit Evrope, saj sta zmanjšala negativni vpliv finančne krize na podjetja in državljane v Evropi;
Izzivi in priložnosti, ki jih mora upoštevati politika enotnega trga
24. meni, da je glavni izziv, s katerim se spopada Unija, najti ravnovesje med odprtim gospodarstvom, ki je sposobno spodbuditi gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest ter zagotoviti celosten odziv na glavne izzive prihodnosti (konkurenčnost, raziskave in razvoj, industrijska politika, demografski izziv, okolje, tehnologije itd.), in gospodarskim sistemom, ki je prav tako sposoben varovati potrošnike in nuditi socialna in okoljska jamstva, ki jih državljani potrebujejo;
25. poudarja, da izvajanje pravil o enotnem trgu ostaja neenako, saj tržne mreže med seboj niso zadosti povezane, kar pomeni, da se morajo podjetja in državljani pri svojih čezmejnih dejavnostih še vedno vsakodnevno soočati s težavami, kar lahko vključuje 27 različnih pravnih sistemov za eno transakcijo;
26. poudarja pomen vzpostavitve ekološkega enotnega trga za ekološke tehnologije, storitve in proizvode in tehnologije, storitve in proizvode z nizkimi emisijami ogljika, ki so v porastu, z razvojem standardov za ogljikove emisije, ki bi veljali za vso EU; izpostavlja, da morajo jasni standardi in označevanje energetsko učinkovitih proizvodov postopoma postati obvezni v vsej Uniji; opominja, da je treba sedanje metodologije in standarde upoštevati pri razvijanju novih standardov glede ogljičnega odtisa; poudarja, da tovrstni standardi ne smejo povzročiti preveč obremenjujočih zahtev, zlasti za mala in srednja podjetja;
27. odločno poziva Unijo, da mora v digitalni dobi v celoti prepoznati potencial in priložnosti, ki jih za nadaljnji razvoj enotnega trga ponujajo internet, e-trgovanje in širjenje informacijske in komunikacijske tehnologije v malih in srednjih podjetjih ter javni upravi, zaradi česar je dostopen za vse državljane EU; poudarja, da mora razvoj novih tehnologij upoštevati potrebo po zaščiti državljanov, potrošnikov, malih in srednjih podjetij ter tistih v najbolj ranljivem položaju;
28. poudarja, da je pomembno oblikovati nove poslovne vzorce, tako da bodo imetniki avtorskih in sorodnih pravic ustrezno poplačani, ne da bi potrošnikom po nepotrebnem omejevali dostop do ustvarjalnih vsebin na spletu;
29. podpira pobude, ki jih je sprejela Komisija zato, da bi bile raziskave, znanje in inovacije prednostne naloge v vseh prihodnjih strategijah; pričakuje, da bodo v prihodnjih proračunih Unije dodeljena zadostna sredstva za reševanje teh ključnih vprašanj; v zvezi s tem opozarja, da je nujno treba zaključiti zadevo o patentu Skupnosti; predlaga, naj začne Komisija preučevati možne načine za opredelitev oprijemljivih referenčnih meril za merjenje uspešnosti na področju raziskav, znanja in inovacij;
30. podpira prizadevanja Komisije za spodbujanje varnosti proizvodov z uveljavitvijo Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov;
Državljani in potrošniki na enotnem trgu
31. je prepričan, da evropski državljani slabo, nejasno ter celo negativno oziroma sploh ne dojemajo, razumejo in poznajo enotni trg, deloma zaradi pomanjkljive politične zavezanosti in informacij ter nizke ravni ozaveščenosti javnosti; meni, da je treba odločno ukrepati za zagotovitev, da se bo prihodnja politika Evropske unije za enotni trg odzvala na potrebe državljanov, zlasti potrošnikov ter malih in srednjih podjetij, ter jim dala oprijemljive rezultate;
32. poudarja, da morajo EU in njene države članice za zagotovitev družbene in gospodarske podpore ter sodelovanja evropskih državljanov intenzivno spodbujati možnosti, ki jih omogoča evropsko gospodarsko povezovanje, in spremeniti splošno dojemanje enotnega trga tako, da ljudem uzavestijo koristi, ki jim jih nudi enotni trg, in jim omogočijo, da jih bodo razumeli, ter jih poučijo, kako lahko učinkovito uresničujejo lastne pravice; zato meni, da morajo biti sektorji, ki neposredno zadevajo vsakdanjik državljanov in potrebe potrošnikov, v središču enotnega trga;
33. meni, da so najočitnejše težave, s katerimi se srečujejo potrošniki, zlasti v storitvenem sektorju, in proti katerim je treba prednostno ukrepati, da bi dosegli hitre rezultate: (1) dostop do varnih izdelkov in kakovostnih storitev; (2) dostop do zanesljivih, primerljivih in objektivnih informacij, vključno s primerjavo cene (3) večja pravna varnost in jasnost pogodbenih odnosov; (4) večja varnost plačil; (5) dostop do ustreznih, cenovno dostopnih in učinkovitih pritožbenih mehanizmov ter (6) boljše poznavanje sistema in večje zaupanje vanj;
34. vztraja, da državljani ne dobijo dovolj informacij o zakonodaji enotnega trga ter dostopnosti in izvrševanju svojih pravic; poudarja, da je treba učinkoviteje organizirati ustrezne spletne strani, Solvit in kontaktne točke; meni, da je treba tovrstne pobude bolje usklajevati in o njih poročati, saj doslej niso dosegle svojega ciljnega občinstva; poudarja, da ima portal Komisije Tvoja Evropa pomembno vlogo pri obveščanju državljanov in podjetij o različnih vidikih življenja in dela ter poslovnih priložnostih v Evropski uniji; predlaga, da se poveča obstoječa ponudba, ne pa da se ustvarjajo nove kontaktne točke;
35. je prepričan, da bodo potrošniki z odgovornim odnosom podjetij, ki bodo spoštovala načelo družbene odgovornosti podjetij, pravila konkurence in gospodarske interese potrošnikov, pridobili zaupanje, kar je minimalni pogoj za okrepitev njihovega varstva;
36. vztraja, da bodo pobude gospodarskega povezovanja bolj zaživele, če bodo državljani prepričani, da so njihove socialne pravice zaščitene in da bo politika notranjega trga pozitivno vplivala na socialno politiko;
37. obžaluje, da le majhen odstotek državljanov, potrošnikov in srednjih in malih podjetij ve, da obstajajo alternativni pritožbeni mehanizmi ali kako vložiti pritožbo pri Komisiji; poudarja, da je treba sedanje sisteme reševanja problemov za državljane in podjetja, kakršen je Solvit, okrepiti v skladu s poročilom Parlamenta o Solvitu z dne 2. marca 2010 ( 2009/2138(INI) ); poziva Komisijo, naj uvede pospešeni postopek iz Pogodbe za ugotavljanje kršitev, če nerešena pritožba v okviru mreže Solvit pokaže na kršitev zakonodaje Skupnosti prima facie; obžaluje, ker kljub priporočilom Komisije na to temo še niso bili pravilno vzpostavljeni alternativni mehanizmi za reševanje sporov ali ti še ne delujejo zadovoljivo;
38. podarja, da imajo zveze potrošnikov poglavitno vlogo pri ozaveščanju potrošnikov o njihovih pravicah, pri podpori potrošnikom v potrošniških sporih ter pri uveljavljanju interesov potrošnikov pri vzpostavitvi notranjega trga;
Mala in srednja podjetja na enotnem trgu
39. poudarja, da so mala in srednja podjetja bistven del ogrodja evropskega gospodarstva in so poglavitna gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest, gospodarsko rast, preusmeritev na zeleno gospodarstvo in socialno povezanost v Evropi; meni, da je aktivno sodelovanje malih in srednjih podjetij v razširjeni EU bistveno za povečanje inovativnosti in konkurenčnosti enotnega trga, ter poudarja, da si je treba bolj prizadevati za izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij do enotnega trga, za spodbujanje njihovega razvoja in polno izkoriščanje njihovega podjetniškega potenciala;
40. meni, da je treba v še večji meri odpraviti ovire za mala in srednja podjetja pri dostopanju do trgov javnih naročil, da bi na enotnem trgu spodbudili konkurenčnost, natančneje s poenostavitvijo zahtev za mala in srednja podjetja pri javnih razpisih naročnikov;
41. spodbuja prihodnje skupne pobude Komisije in držav članic za: (1) pomoč malim podjetjem, ki delujejo čez mejo po vsej EU; (2) znatno zmanjšanje upravne, finančne in regulatorne obremenitve, zlasti upravnih ovir, s katerimi se srečajo mala in srednja podjetja, ne glede na to, ali delujejo na lokalni, nacionalni ali evropski ravni, v skladu z načelom sorazmernosti; v zvezi s tem poziva države članice in Komisijo, naj dosledno izvajajo in uporabljajo načelo „misliti najprej na male“, kakor je opisano v Aktu za mala podjetja;
42. poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja, da bi malim in srednjim podjetjem pomagala premostiti jezikovno ločnico, zaradi česar pogosto ne poslujejo drugje kot v svoji državi članici, in sicer z nudenjem informacij ter storitev o enotnem trgu v vseh uradnih jezikih Evropske unije;
43. ostaja zavezan temu, da se v novi zakonodaji o enotnem trgu odpravijo odvečne zahteve, in poziva države članice, zlasti njihove parlamente, naj pri prenašanju zakonodaje EU ostanejo zavezane boju proti temu pojavu, saj tovrstno obremenjevanje še posebej škodi malim in srednjim podjetjem;
44. soglaša, da bosta ustrezno izvajanje Akta o malem podjetništvu – zlasti glede dosledne uporabe preskusa za mala in srednja podjetja, kadar bo Komisija predlagala nove zakonodajne ukrepe za notranji trg – in uvedba statuta evropskega zasebnega podjetja zagotovila dejansko vključitev malih in srednjih podjetij v primeren enoten evropski sistem, ki se lahko obdrži;
45. trdno podpira uredbo, ki ureja prevajalske zahteve za prihodnji patent EU, ki ga bodo končno uresničile in okrepile Evropo kot svetovno gonilno silo za inovacije in konkurenco; podpira tudi revizijo sistema blagovne znamke Skupnosti, da bi dosegli boljšo kakovost in omogočili boljše možnosti za ta sistem;
46. poudarja, da je v času gospodarske krize največja težava malih in srednjih podjetij njihov dostop do finančnih sredstev; obžaluje, da imajo mala in srednja podjetja zaradi umika velikih bank s podeželja, redko poseljenih in gospodarsko šibkih območij precejšnje težave z dostopom do finančnih sredstev; pozdravlja pomembno vlogo hranilnic in različnih zadružnih gibanj pri financiranju regionalnega gospodarstva in njihovo prispevanje k socialno-tržnemu gospodarstvu s spodbujanjem etičnih in socialnih projektov;
47. se strinja, da je postopek priglasitve, ki ga uvaja Direktiva 98/34/ES, zelo učinkovito sredstvo za izboljšanje nacionalne zakonodaje, pa tudi za preprečevanje ovir na enotnem trgu, zlasti za mala in srednja podjetja; meni, da bi morala Komisija okrepiti mehanizem, tako da sproži pospešen postopek za ugotavljanje kršitev, če država članica ne upošteva podrobnega mnenja, ki ga izda Komisija, ali ne ukrepa na podlagi podrobnega mnenja, ki ga izda država članica;
48. meni, da morajo biti različne ekonomske in socialne politike, kot so proračun, davki, izobraževanje in raziskovanje, usklajene na ravni EU;
Odgovornost in zagotavljanje spoštovanja zakonodaje enotnega trga ter boljših predpisov
49. trdi, da je v skladu z načelom subsidiarnosti bistven del upravne in pravne odgovornosti za enotni trg v rokah držav članic oziroma njihovih regionalnih in lokalnih organov, ki morajo torej skupaj z drugimi institucijami EU sprejeti dejansko odgovornost za enotni evropski trg in njegovo upravljanje;
50. meni, da indeksa notranjega trga in potrošniškega trga jasno kažeta, da države članice še vedno ne dosegajo ciljev pravilnega prenosa, izvrševanja in zagotavljanja spoštovanja zakonodaje enotnega trga ter da obstaja zamik pri prenosu evropske zakonodaje, kar ogroža enake konkurenčne pogoje, ki so bistveni za pravilno delovanje notranjega trga, predvsem na področju storitev;
51. ugotavlja, da postopna drobitev predpisov in nedoslednosti pri izvrševanju zakonodaje v EU vedno bolj ovirajo dokončanje enotnega trga; ugotavlja, da mora EU še sprejeti sklop notranje skladnih politik, katerih namen bo odpraviti neposredne in posredne prepreke, ki ovirajo pravilno delovanje notranjega trga;
52. pozdravlja pobudo Komisije za boljše predpise, ki povečuje učinkovitost predpisov in njihovo ustrezno uporabo v državah članicah; poziva Komisijo, naj ob tem ohranja svoj zagon, saj bi hiter začetek izvrševanja te strategije znatno prispeval k uspešnemu ponovnemu zagonu enotnega trga;
53. je seznanjen z novo zamislijo o „boljših predpisih“, ki jo uvaja sporočilo Komisije o strategiji EU 2020;
Končni rezultati
Močnejša institucionalna vloga pri določanju in izvrševanju predpisov enotnega trga
54. predlaga, da Komisija za izboljšanje prenosa, uporabe in izvrševanja zakonodaje enotnega trga vzpostavi partnerstvo med vsemi zainteresiranimi stranmi, ki sodelujejo pri oblikovanju, uporabi in izvrševanju te zakonodaje z uporabo novih mehanizmov, kot je denimo predlagani letni forum o enotnem trgu;
55. poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uporabo in prenos s pomočjo bolj sistematičnega in neodvisnega nadzora, da se pospešijo postopki o kršitvah; trdi, da bodo imele zamude pri reševanju postopkov o kršitvah negativen učinek na zanimanje državljanov za enotni trg;
56. poziva Komisijo, naj poleg uradnih postopkov za ugotavljanje kršitev razvije nove načine za izboljšanje prenosa in izvrševanja pravil o enotnem trgu; v zvezi s tem jo poziva, naj preuči inovativne mehanizme, kot je postopek medsebojnega ocenjevanja, predviden v direktivi o storitvah, za spodbujanje medsebojnega pregleda in odgovornosti držav članic ter za izboljšanje neuradnih mehanizmov za reševanje težav, kot sta Solvit in EU-Pilot, kar bi bilo v veliko pomoč državljanom, ki se vsakodnevno srečujejo z obremenitvami na enotnem trgu;
57. poziva Komisijo, naj nameni več pozornosti sistematičnemu ocenjevanju in poenostavitvi veljavne zakonodaje o enotnem trgu ter zmanjša birokracijo, kjer je to mogoče, kar bo koristilo državljanom in podjetjem;
58. poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno usklajevanje ter naj sodeluje s Parlamentom in državami članicami, pa tudi z glavnimi trgovskimi partnerji ter poslovnimi združenji in zvezami potrošnikov pri nadzorovanju trga blaga in pri čezmejnem izvrševanju zakonodaje o varstvu potrošnikov ter naj učinkoviteje obvešča evropske potrošnike in državljane;
59. priporoča, naj Komisija opravi neodvisno raziskavo, da opredeli 20 z enotnim trgom povezanih razlogov za nezadovoljstvo in razočaranje, s katerimi se državljani dnevno srečujejo, zlasti na trgu dela v zvezi z elektronskim poslovanjem, s čezmejno zdravstveno oskrbo, nakupom in najemom vozil, prenosljivostjo pokojnin, vzajemnim priznavanjem poklicnih kvalifikacij, varstvom in vzgojo otrok, posvojitvijo, preživnino in dodatki.
60. poziva Komisijo, naj pritiska za vzpostavitev boljšega mehanizma za pregled, kako se predpisi enotnega trga izvršujejo v praksi na vseh stopnjah v različnih državah članicah in kakšne možnosti imajo državljani in podjetja, da izvršujejo svoje pravice, povezane z enotnim trgom;
61. poziva Komisijo, naj državam članicam oziroma njihovim regionalnim in lokalnim organom bolj pomaga, da tako olajša ustrezno spoštovanje standardov EU; poudarja, da morajo institucije EU kot celota poostriti predpise in spodbuditi države članice, naj izboljšajo pravilen in pravočasen prenos predpisov, da se zagotovi, da po vsej Uniji veljajo enaki predpisi;
62. poziva k okrepitvi vloge Parlamenta na področju uporabe, izvrševanja in nadzorovanja zakonodaje o enotnem trgu; meni, da mora povečana vloga EP in nacionalnih parlamentov v skladu z Lizbonsko pogodbo s seboj prinesti boljšo sinergijo med obema parlamentarnima ravnema;
63. poziva države članice, naj zagotovijo boljšo usklajenost in izmenjavo zgledov najboljše prakse na enotnem trgu, zlasti z informacijskim sistemom za notranji trg in usposabljanjem strokovnjakov za enotni trg in varstvo potrošnikov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;
64. vztraja, da mora Komisija zagotoviti neodvisen pregled kakovosti predlogov za ureditev, sprejetje predhodnih in naknadnih mehanizmov za preverjanje učinkovitosti zakonodaje, primerjanje z najboljšimi mednarodnimi praksami ter uporabo ocene skladnosti za preverjanje socialnega, okoljskega in ekonomskega učinka na ravni EU in na nacionalni ravni;
Ukrepi, ki so potrebni zato, da se državljane ter mala in srednja podjetja obvešča ter da se jim nudi več možnosti na enotnem trgu
65. poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo ciljno strategijo sporočanja, osredotočeno na vsakodnevne težave, s katerimi se državljani srečujejo pri naselitvi in nastopu dela v drugi državi članici, zlasti pri opravljanju čezmejnih transakcij, selitvi, čezmejnem nakupovanju ali prodaji, in na socialne in zdravstvene standarde ter standarde varstva potrošnikov in okolja, na katere se lahko zanesejo; ta komunikacijska strategija bi morala izrecno zajemati tudi načine reševanja težav, kot je Solvit;
66. poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo svoja prizadevanja za zagotovitev, da bodo standardi za izdelke, ki se uporabljajo na enotnem trgu, postali glavni globalni standard, s tem pa bi zagotovile enake možnosti za vsa evropska podjetja, zlasti mala in srednja, ki bi želela delovati tudi zunaj enotnega trga;
67. poziva Komisijo naj se osredotoči na določitev prednostne naloge „uporabnikom prijazne“ zakonodaje o enotnem trgu, ki vpliva na vsakodnevna življenja evropskih državljanov pri načrtovanju njihovih letnih dejavnosti; meni, da morajo določitev te prednostne naloge spremljati ustrezne informacijske kampanje, da bi pri državljanih izboljšali dojemanje enotnega trga;
68. ponovno poudarja, da je treba poleg emblematičnih dejavnosti v smislu javnih kampanj, ki jih izvedejo institucije EU ali države članice, organizirati decentralizirane ukrepe za stike z javnostmi, ki bolje povezujejo lokalne zainteresirane strani ter nacionalne, regionalne in lokalne medije (pri čemer se poseben poudarek nameni lokalnim medijem), ki so bolj osredotočeni na težave, s katerimi se dnevno srečujejo potrošniki na enotnem trgu (na primer bančni stroški pri prenosu v drugo državo članico, preučitev možnosti za zamenjavo operaterja, primerjanje telefonskih stroškov itd.);
69. poziva Komisijo, naj začne izvajati redne nize študij, ki bi raziskovale odnos med enotnim trgom in povprečnim evropskim državljanom, pri čemer bi se zlasti osredotočile na stroške in ugodnosti tega odnosa ter vsakodnevne izzive, s katerimi se srečujejo državljani;
70. poziva države članice, naj s podporo Komisije povečajo zmožnosti mehanizmov za reševanje težav, zlasti mreže Solvit, tako da dodelijo dodatne finančne in kadrovske vire in pregledajo njihova pooblastila za zagotovitev, da bodo mehanizmi lahko učinkovito reševali širši obseg težav, s katerimi se srečujejo državljani in podjetja; poziva Komisijo, naj si za prednostno nalogo zastavi dokončanje projekta podpornih storitev enotnega trga, tako da bo državljanom in podjetjem omogočen lahek dostop do potrebnih informacij in navodil, ter da bodo našli rešitve za težave, s katerimi se srečujejo;
71. odločno poziva Komisijo in države članice, naj na podlagi informacijskih kampanj in strožjih pregledov nadaljujejo in krepijo svoja prizadevanja za večje zaupanje državljanov v oznako CE, ki je temeljno sredstvo za zagotavljanje pravic potrošnikov in standardov kakovosti na enotnem trgu;
72. opozarja na pomembno vlogo mreže Enterprise Europe Network pri tem, da bi mala in srednja podjetja čim bolje izkoristila možnosti, ki jih ponuja enotni trg; poudarja, da upravno breme omejuje dragocene vire in s tem onemogoča večje osredotočanje na poglavitne naloge te mreže, namreč nuditi podporo, prilagojeno malim in srednjim podjetjem; poziva Komisijo, naj mrežo Enterprise Europe Network še bolj pritegne k ciljno usmerjenemu razširjanju informacij in zmanjševanju upravne obremenitve za partnerje v tej mreži;
Strateška poročila in predlogi
73. predlaga Komisiji, naj ima strategija enotnega trga štiri glavne faze: prva je vključitev ocene ali sistematskega pregleda trenutnega stanja, da se ocenita stopnja izkrivljanja in napetosti, ki sta jih različne zainteresirane strani utrpele zlasti zaradi krize; druga je sprožitev postopka utrditve, ki bi dokončno rešil še nerešena vprašanja; tretja bi vključevala razvoj in izboljšanje enotnega trga; četrta pa bi se osredotočila na dolgoročnejšo vizijo trga (strategija EU 2020);
74. meni, da morajo biti v strategiji EU 2020 zajete finančne storitve in dostop do finančnih sredstev;
75. predlaga, da Komisija na prvi stopnji omenjenega pregleda stanja opravi finančno revizijo proračuna EU in prednostno dodeli več sredstev za naložbe v izobrazbo, inovacije in raziskave; poziva države članice, naj si pri svoji proračunski porabi zastavijo enake prednostne naloge;
76. meni, da mora Komisija za vzpostavitev učinkovitega enotnega trga določiti jasne politične prednostne naloge, tako da sprejme „akt o enotnem trgu“, ki bi moral zajemati zakonodajne in nezakonodajne pobude za vzpostavitev visoko konkurenčnega socialnega tržnega in zelenega gospodarstva;
77. spodbuja Komisijo, naj omenjeni akt predstavi do maja 2011 (veliko pred dvajseto obletnico programa za enotni trg iz leta 1992), pri čemer naj bodo državljani, potrošniki ter mala in srednja podjetja v središču enotnega trga;poudarja, da ga je treba obravnavati kot načrt za prihodnje delovanje, če želimo vzpostaviti na znanju temelječe, visoko konkurenčno, socialno in okolju prijazno zeleno tržno gospodarstvo, ki bi tudi zagotavljalo verodostojno enake možnosti za vse;
78. poziva Komisijo, naj v akt o enotnem trgu vključi posebne ukrepe, s katerimi bi (med drugim):
– interese potrošnikov iz člena 12 PDEU in socialno politiko na podlagi člena 9 PDEU umestili v središče enotnega trga;
– enotni trg pripravili za prihodnost z izboljšanjem dostopa za potrošnike ter mala in srednja podjetja do e-trgovanja in digitalnih trgov;
– podprli vzpostavitev enotnega trga na podlagi člena 11 PDEU z razvojem vključujočega, nizkoogljičnega, zelenega in na znanju temelječega gospodarstva, vključno z ukrepi za spodbujanje inovacij in čistejših tehnologij;
– zagotovili zaščito storitev splošnega gospodarskega pomena, ki bi temeljila na členu 14 PDEU in protokolu 26;
– oblikovali strategijo za boljše sporočanje socialnih ugodnosti enotnega trga;
79. poziva Komisijo, naj pri pripravi akta o enotnem trgu upošteva posvetovanja z različnimi institucijami EU in poročila (EU 2020, Montijevo poročilo, Gonzalesovo poročilo, poročila odbora IMCO itd.) ter naj začne široka javna posvetovanja, da bi predložila usklajen predlog politike za doslednejši enotni trg, ki se lahko obdrži;
80. priporoča pripravo analize za opredelitev načinov in sredstev za vključitev interesov potrošnikov v ustrezne politike EU ter s tem omogočiti, da se interesi potrošnikov avtomatično pojavijo pri sestavi ustrezne zakonodaje EU;
81. poudarja, da je direktiva o storitvah izjemnega pomena za vzpostavljanje enotnega trga in da ima velik potencial za omogočanje ugodnosti potrošnikom ter malim in srednjim podjetjem; poudarja, da je za uspešno izvajanje te zakonodaje potrebna trajna politična zavezanost ter podpora vseh udeleženih na evropski, nacionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo, da po izvedbeni fazi opravi oceno direktive o storitvah, da bi ugotovila, ali je dosegla glavne cilje; poziva k jasni vključenosti Evropskega parlamenta v to delo ter vztraja, da je treba ohraniti ravnovesje med potrebo po izboljšanju notranjega trga za storitve in potrebo po zagotovitvi visoke ravni socialnega varstva;
82. meni, da bi moralo pravilno izvrševanje zakonodaje o enotnem trgu (denimo direktiva o poklicnih kvalifikacijah, direktiva o storitvah in uredba o nadzoru trga) ostati prednostna naloga nove Komisije;
83. ugotavlja, da je mehanizem pritožb, ki velja po vsej Uniji, dal omejene rezultate, zato poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajni predlog, da se zagotovi začetek uporabe poceni, hitrega in dostopnega vseevropskega skupinskega mehanizma pritožb najkasneje do maja 2011;
84. poziva Komisijo, naj preuči možnosti sprejetja „listine državljanov“, ki bi vključevala različne vidike pravice do prebivanja in dela kjerkoli v EU; vztraja, da mora biti ta pravica neomejeno na voljo vsem državljanom EU; poudarja, da na enotnem trgu še vedno obstajajo določene omejitve dela za delavce iz novih držav članic; poziva države članice, da ob upoštevanju vseh pozitivnih in negativnih učinkov odprtja nacionalnih trgov preučijo odpravo sedanjih omejitev;
85. poziva Komisijo, naj v tem parlamentarnem obdobju Parlamentu in Svetu posreduje predlog uredbe o evropskem statutu za vzajemne družbe in združenja;
86. poziva Komisijo, naj sprejme potrebne korake, s katerimi bo čim prej predlagala študijo izvedljivosti in posvetovanje, na podlagi katerih bi uvedli statut evropskih vzajemnih družb;
87. poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na nadzorovanje trga, zlasti na področju finančnih storitev, zavarovanja, telekomunikacij, bančnih storitev in javnih storitev, ter meni, da bo učinkovito nadzorovanje trgov okrepilo pošteno konkurenco, povečalo njihovo učinkovitost in s tem koristilo tako gospodarstvu kot potrošnikom;
88. meni, da je treba znatno izboljšati kakovost varstva potrošnikov v sektorju finančnih storitev, zlasti na področju spremljanja in nadzorovanja;
89. meni, da je stalen trajnostni razvoj notranjega trga odvisen od (1) stalne zavezanosti Komisije k vsem tržnim pobudam, ki so potrebne za spodbuditev in znatno izboljšanje našega položaja in konkurenčne prednosti na svetovnem trgu; (2) sprejetja splošnega okvira za zagotovitev, da bo enotni trg dejansko prinesel rezultate za vse zainteresirane strani; zlasti pa od tega, če (3) bo notranji trg dosegel tudi državljane;
90. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
Uvod
Dobro delovanje povezanega evropskega enotnega trga je temeljni proces za podpiranje evropskega povezovanja, socialne kohezije, gospodarske rasti in trajnostnega razvoja v Uniji, ki bi ustvarili še tesnejšo zvezo med Evropejci in preprečili, da se njeni državljani in države članice ponovno znajdejo v konfliktu.
Glej izjavo francoskega zunanjega ministra Roberta Schumana z 9. maja 1950.
To poročilo temelji na številnih ključnih točkah, za katere poročevalec meni, da jih je nujno treba upoštevati pri razpravljanju o preteklosti, sedanjosti in prihodnosti enotnega trga. Sedaj je zaradi nedavne finančne krize težko oceniti natančno stanje enotnega trga. Poudarja, da proces povezovanje v enotni trg ni nepreklicen proces in da trajnega obstoja notranjega trga ne smemo jemati za samoumevnega. Poročevalec meni, da je lahko krhkost, ki jo trenutno občuti enotni trg, en od najtemačnejših trenutkov postopka povezovanja enotnega trga v zgodovini Unije. Obstoječe nasprotovanje potrošnikov, državljanov ter malih in srednjih podjetij do enotnega trga pred krizo se je po krizi spremenilo v sovraštvo in na nacionalnih trgih omogoča gospodarski protekcionizem. Slabe gospodarske razmere so nedvomno imele negativen vpliv na zaupanje državljanov in potrošnikov v enotni trg.
Treba je povedati, da kljub temu, da je finančna kriza povzročila nazadovanje na nekaterih področjih enotnega trga, nekatere države in Komisija že nekaj let niso navdušene nad dokončanjem enotnega trga. Razdrobljenost zakonodaje, nedosledni načini izvrševanja zakonodaje in ureditve so dolgotrajna težava v vsej Uniji.
Poročevalec ugotavlja, da povprečen državljan slabo, nejasno, negativno ali sploh ne dojema, razume in pozna enotnega trga. Razlog za to je pomanjkanje trdnega in uporabniku prijaznega mehanizma obveščanja, ki bi razlagal, kako deluje enotni trg, še pomembneje pa, kakšne koristi lahko prinaša državljanom, potrošnikom ter malim in srednjim podjetjem.
Potreba po celovitem in skupnem pristopu k enotnemu trgu
Poročevalec ne soglaša s tradicionalnim razumevanjem enotnega trga, in sicer, da ga povezuje le gospodarski vidik. Poudarja, da morajo zainteresirane strani, ki so vključene v ponovno oživitev enotnega trga, sprejeti celovit in skupen pristop, v katerega so popolnoma vključeni cilji v zvezi s potrošniki in državljani, zlasti tisti, ki so povezani z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vprašanji.
Treba je doseči ravnovesje med odprtim gospodarstvom, ki lahko spodbudi gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest, ter gospodarskim sistemom, ki lahko nudi varstvo potrošnikom in potrebna socialna in gospodarska jamstva državljanom.
Prvi dejavnik, ki ga mora upoštevati Komisija, je, da mora varstvo potrošnikov od vsega začetka biti del vsakega zakonodajnega akta EU. Sestavljanje take zakonodaje bo od zakonodajalcev zahtevalo, da sprejmejo nov sistem razmišljanja – varstvo potrošnikov in socialna razsežnost bosta postala del mehanizma zavor in ravnovesij za sestavo zakonov in predpisov o enotnem trgu.
Boljši predpisi, prenos, uporaba in izvrševanje
Poročevalec poziva Komisijo, naj sklene partnerstvo z vsemi stranmi, ki so vključene v oblikovanje, izvrševanje in zagotavljanje spoštovanja zakonodaje o enotnem trgu. Poziva k dajanju posebne pozornosti ustreznemu izvrševanju direktive o storitvah, direktive o vzajemnem priznavanju strokovnih kvalifikacij in o uredbi o nadzoru trga. Nadalje priznava, da je za mala in srednja podjetja posebej pomembno izvrševanje predlogov iz zakona o malem podjetništvu.
KOM (2008) 394.
Poročevalec spodbuja Komisijo, naj še naprej odločno in močno pritiska za svoj načrt za boljše predpise. Poleg tega poudarja potrebo po predhodni in naknadni oceni zakonodaje enotnega trga, ki bi posebno pozornost posvetila socialnemu, okoljskemu in gospodarskemu učinku teh predpisov.
Strateška poročila in končni rezultati
Poročevalec Komisiji predlaga strategijo enotnega trga, ki bi vsebovala štiri glavne faze: prvo, ki bi vključevala sistematski pregled sedanjega stanja; druga faza bi sprožila postopek utrditve, ki bi dokončno rešil vsa odprta vprašanja; tretja bi vključevala razvoj in izboljšanje enotnega trga; četrta faza bi bila dolgoročnejša vizija trga.
Poročevalec trdno verjame, da ni ne modro ne praktično, da vse strategije temeljijo na agendi 2020, zato poziva Komisijo, naj sestavi predlog o zakonodajnem svežnju o enotnem trgu, ki naj bo dokončan najkasneje do maja 2011, vzpostavljen pa do leta 2012.
Poročevalec za svojo študijo o enotnem trgu uporablja makro pristop: na enotnem trgu obstajajo številna področja, ki jih poročevalec ni podrobno obravnaval, saj so podrobna in premišljena poročila in mnenja Evropskega parlamenta o tem že sprejeta ali se trenutno obravnavajo na stopnji odbora IMCO. Poročevalec pričakuje, da se bo Komisija natančno seznanila s temi dokumenti in jih bo vključila v prihodnje strategije o prenosu in zagotavljanju spoštovanja direktiv in uredb.
Nov načrt o enotnem trgu mora biti oblikovan tako, da bo povečal socialno pravičnost, zagotovil celovitost trga, spodbujal inovacije in sprejel novosti digitalne dobe, kar bo enotnemu trgu omogočil, da bo imel prednost pred drugimi večjimi svetovnimi gospodarstvi.
Poročevalec poudarja, da enotni evropski trg nujno potrebuje novo spodbudo, ki bo pod močnim vodstvom Komisije evropskemu notranjemu trgu povrnila verodostojnost in obnovila zaupanje vanj.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
28.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
32
0
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Alan Kelly, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Andreas Schwab, Róża Gräfin Von Thun Und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Pascal Canfin, Cornelis de Jong, Anna Hedh, Othmar Karas, Emma McClarkin, Kerstin Westphal
