KONČNO
A6-0204/2006
1.6.2006
POROČILO
o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje – skupni pristop
(2006/2005(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalka:
Pilar del Castillo Vera
PE 370.183v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................11
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ..................................14
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje ..................................................18
POSTOPEK..............................................................................................................................21
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje – skupni pristop
( 2006/2005(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij z naslovom „Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje – skupni pristop“ ( KOM(2005)0488 ) ter spremljajočih delovnih dokumentov služb Komisije ( SEC(2005)1253 in SEC(2005)1289 ),
– ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000, da Evropa postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu,
– ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 22. in 23. marca 2005,
– ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 23. in 24. marca 2006,
– ob upoštevanju Priporočila Sveta 2005/601/ES z dne 12. julija 2005 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in skupnosti (2005–2008)
UL L 205, 6.8.2005, str. 28. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Investiranje v raziskave: akcijski načrt za Evropo“ ( KOM(2003)0226 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta, nov začetek za Lizbonsko strategijo“ ( KOM(2005)0024 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Skupni ukrepi za rast in zaposlovanje: Lizbonski program Skupnosti“ (KOM(2005) 0330),
– ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Letno poročilo o dejavnostih Evropske unije na področju raziskav in tehnološkega razvoja v letu 2004“ ( KOM(2005)0517 ),
– ob upoštevanju predloga Komisije o Sklepu Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) ( KOM(2005)0119 ),
– ob upoštevanju predloga Komisije o sklepu Evropskega parlamenta in Sveta z naslovom „Ustanovitev Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007-2013)“ ( KOM(2005)0121 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu svetu z naslovom „Izvajanje prenovljenega partnerstva za rast in delovna mesta – Razvoj vodilnega nosilca znanja: Evropskega tehnološkega inštituta“ ( KOM(2006)0077 ),
– ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom „Evropsko poročilo o konkurenčnosti“ ( SEC(2004)1397 ),
– ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom „Primerjalna analiza podjetniške politike: rezultati pregleda stanja iz leta 2004“ ( SEC(2004)1427 ),
– ob upoštevanju pregleda stanja na področju inovacij v Evropi za leto 2005 - primerjalna analiza učinkovitosti inovacijskih dejavnosti, ki jasno kaže, da so ZDA in Japonska vodilne po številu inovacij,
– ob upoštevanju poročila strokovne skupine iz julija 2004 z naslovom „Izboljšanje institucij za prenos tehnologije iz znanosti v podjetja“,
– ob upoštevanju poročila strokovne skupine iz leta 2004 z naslovom „Upravljanje z intelektualno lastnino v raziskovalnih organizacijah, ki se financirajo iz javnih sredstev: priprava evropskih smernic“,
– ob upoštevanju poročila Komisije iz septembra 2005 z naslovom „Zaposlovanje v Evropi – Nedavni trendi in izgledi“,
– ob upoštevanju poročila neodvisne skupine strokovnjakov za raziskave in razvoj ter inovacije, imenovane po zasedanju v Hampton Courtu z naslovom „Ustvarjanje inovativne Evrope“ iz januarja 2006,
– ob upoštevanju svoje resolucije o znanosti in tehnologiji z dne 10. marca 2005 o smernicah za prihodnjo politiko Evropske unije za podporo raziskovanju
UL C 320 E, 15.12.2005, str. 259. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2006 o uresničevanju Evropske listine za mala podjetja
Sprejeta besedila na ta dan, P6_TA(2006)0022 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje
Sprejeta besedila na ta dan, P6_TA(2006)0079 . ,
– ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ( A6‑0204/2006 ),
A. ker Evropa zaostaja za ZDA in Japonsko v smislu rasti, raziskav in produktivnosti in ji ne uspe unovčiti uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ali v Evropo pritegniti naložb v raziskave in razvoj,
B. ker je povečanje razpoložljivih virov za raziskave in razvoj predpogoj za uspešne inovacije, ki so potrebne za gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest,
C. ker poročila OECD kažejo, da subvencije za raziskave in razvoj pomagajo podjetjem pri strateških spremembah in rednih organizacijskih postopkih ter izboljšujejo odnos do tehnologije,
D. ker najboljša evropska podjetja investirajo na svetovni ravni, medtem ko se morajo okrepiti prizadevanja zasebnega sektorja na področju raziskav in razvoja,
E. ker je prispevek malih in srednje velikih podjetij (MSP) k razvoju novih proizvodov in storitev ter trgov, ki temeljijo na tehnologiji, odvisen od njihove sposobnosti razvijanja inovacij, povečevanja raziskovalnih prizadevanj, oddajanja raziskav zunanjim sodelavcem, širjenja svojih omrežij, boljšega izkoriščanja rezultatov raziskav in pridobivanja tehnološkega znanja in izkušenj,
F. ker bi tržne inovacije lahko koristile tistim evropskim sektorjem, ki imajo neposreden vpliv na državljane držav članic in predstavljajo največje deleže BDP,
G. ker lahko podporne organizacije, kot so centri za usposabljanje in raziskave, finančne institucije, svetovalci za inovacije in intelektualno lastnino ter lokalne in regionalne agencije za razvoj, pripomorejo k doseganju največjega ustvarjalnega poslovnega potenciala podjetij,
H. ker slabo delovanje evropskega trga dela, neučinkovita uporaba človeških virov, razdrobljenost trga in omejena mobilnost delovne sile v veliki meri pojasnjujejo skromen napredek v smeri doseganja lizbonskih in stockholmskih ciljev,
I. ker strukturne ovire in nezadostne spodbude preprečujejo večjo mobilnost uveljavljenih raziskovalcev,
J. ker evropske institucije za prenos tehnologije in inovacijski relejni centri (IRC) omogočajo hitrejšo komercializacijo, boljše razširjanje novih tehnologij, izboljšano upravljanje z intelektualno lastnino, boljšo izvedbo rezultatov raziskav in boljše usklajevanje z obstoječimi nacionalnimi in regionalnimi shemami,
K. ker bi sprejetje pristopa „odprtih inovacij” dalo zagon zmogljivosti raziskav in razvoja v Evropski uniji,
L. ker se proračuna za raziskave, ki ga predlaga Komisija, naknadno ne sme zmanjšati v okviru finančne perspektive,
M. ker je potrebna kritična masa proračunskih virov EU za finančne instrumente, da bi prišlo do povečanja financiranja MSP, soočanja s tržnimi nepopolnostmi in najboljše izrabe sredstev Skupnosti s povečanjem javnega in zasebnega kapitala,
N. ker pri novoustanovljenih podjetjih in pri komercializaciji novih raziskovalnih proizvodov, raziskovalci potrebujejo finančna sredstva že pred začetno fazo, da se opravijo raziskave trga, razvijejo pilotski in predstavitveni projekti ter delujoči prototip in ker je tvegani kapital potreben za poznejšo rast podjetij,
O. ker bi morala biti določila o državni pomoči preprosta, pregledna in učinkovita ter bi se morala uporabljati zgolj kot zadnje sredstvo kjer je trg neučinkovit in le začasno,
1. poziva države članice, naj že od začetka izobraževanja podpirajo podjetništvo in naj okrepijo svojo podporo vseživljenjskemu učenju z dejavnim spodbujanjem usposabljanja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), tako med zaposlenimi kot med brezposelnimi osebami;
2. opaža zamude, ki jih ima Unija pri izvajanju lizbonske strategije na področju izobraževanja in usposabljanja; poziva države članice, naj sprejmejo prenovljeno lizbonsko strategijo;
3. poudarja potrebo, da je treba dvigniti ugled poklicne poti v raziskovanju ter podpreti obstoječe spodbude in nagrade, kot so nagrade Descartes in Aristotel ter tiste za mlade znanstvenike;
4. poziva k večji podpori najuspešnejšim raziskovalcem, zlasti raziskovalcem na začetku poklicne poti, v obliki privlačnejših delovnih pogojev, zmanjšanja pravnih, upravnih in geografskih ovir ter enakega obravnavanja evropskih in tujih raziskovalcev;
5. odločno podpira potrebo po enotnem trgu za raziskovalce, kot je ta cilj oblikovala Komisija v svojem sporočilu „Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje”;
6. priznava, da je treba vpeljati pobude za izboljšanje pogojev dela znanstvenikov in raziskovalcev ter za stalno usposabljanje delovne sile, kar bo spodbudilo širjenje znanstvenih spoznanj;
7. meni, da lahko izobraževalne ustanove k temu veliko prispevajo, in je prepričan, da bi se stik z znanostjo in raziskavami moral začeti v šoli, med raziskovalci na univerzah in poslovnim sektorjem pa je treba spodbujati ustvarjalno sodelovanje; nadalje meni, da je treba odstraniti ovire za mobilnost raziskovalcev z izboljšanjem njihovega statusa in razvijanjem njihove poklicne poti, to pa so cilji, ki jih ni mogoče doseči, ne da bi izboljšali sodelovanje med državami članicami na področju obdavčitve in prenosa nekaterih socialnih ugodnosti;
8. podpira predlog, da se pripravi osnutek evropske listine za raziskovalce in kodeks ravnanja ob zaposlovanju raziskovalcev, saj bi s tem lahko spodbudili več evropskih študentov, da se lotijo raziskovanja na univerzi, najboljše tuje raziskovalce pa bi pritegnili k nadaljevanju svoje raziskovalne poklicne poti v Evropi, bodisi za stalno ali začasno, kar bi bil del sporazuma o sodelovanju v okviru politike izdajanja kratkoročnih vizumov;
9. zahteva, da se Unija učinkovito bori proti begu možganov in poskrbi za vse primerne ukrepe, s katerimi bo na svoje ozemlje privabila odličnost, in sicer zlasti s spodbujanjem programov izmenjav s tretjimi državami za študente, raziskovalce in učitelje, kakršen je Erasmus mundus; ocenjuje, da bi bil evropski okvir kvalifikacij pomemben element pri ustvarjanju evropskega trga delovne sile, odprtega za raziskovalce, in podpira prizadevanja, da bi bilo ovir za njihovo mobilnost čim manj;
10. opaža pomen spodbujanja kulture, ki je pozitivno naravnana do inovacij; poziva države članice, naj omogočijo, da inovacijska politika prodre na vsa področja raziskav;
11. izpostavlja ključno vlogo univerz pri ustvarjanju in razširjanju znanja in toplo priporoča, naj se njihov pomen okrepi z razvojem sinergij med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami, vseživljenjskim učenjem in proizvodnim sektorjem; bo zato namenil pozornost poročilu Komisije o visokošolskem izobraževanju;
12. poziva Komisijo in države članice, naj ustanovijo in spodbujajo evropske nagrade za inovacije;
13. poudarja pomen spodbujanja povezav med proizvodi, postopki in storitvami, ki temeljijo na znanju, ter uvajanja različnih sistemov podpore v netehnološke sektorje; v zvezi s tem opozarja, da med netehnološke inovacije spadajo tudi socialne in institucionalne inovacije;
14. predlaga, da se izbranim MSP, ki izkazujejo izrazito nagnjenost k inovacijam in podjetniški ustvarjalnosti, ponudi omejena dodatna raziskovalna podpora za njihove načrte;
15. priporoča, da se posebno pozornost nameni zagotovitvi ustreznega sodelovanja MSP pri raziskavah in razvoju s sprejetjem konkretnih ukrepov, kot je namenitev deleža sredstev za raziskovanje MSP;
16. poudarja, da je treba podpirati MSP kar zadeva njihovo raziskovalno zmogljivost;
17. poziva države članice, naj oblikujejo trg za državljane in podjetja, ki bo naklonjen inovacijam in bo zagotavljal boljšo pravno ureditev, standarde, javna naročila in pravice intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o zaščiti pravic intelektualne lastnine;
18. je seznanjen s stališčem Komisije, da mora EU pridobiti stroškovno učinkovit, pravno dovršen in uporabnikom prijazen sistem zaščite intelektualne lastnine, ki bi pritegnil tehnološko razvita podjetja; meni, da zaščita intelektualne lastnine ne sme ovirati prostega dostopa do javnih dobrin in znanja; poziva Komisijo, naj spodbuja vključujočo, na znanju temelječo družbo, s podpiranjem npr. prostega dostopa do odprtokodne programske opreme in konceptov kot sta GPL in PDL;
19. opaža potrebo po oblikovanju regionalnih informacijskih točk za usklajevanje koristnih informacij glede raziskav in inovacij;
20. predlaga prenovljeno uporabo pristojnosti na področju določanja standardov, s katero se zahteva visoka raven tehničnih storitev in hitro doseganje dogovorov glede novih standardov;
21. predlaga evropeizacijo nacionalnih grozdov, konglomeratov, zadrug in konzorcijev, da se poveča konkurenčna moč in kritična masa ter vključijo multidisciplinarne raziskave, zrele industrije in podjetja v začetni fazi;
22. priznava, da je pomembno ustanavljanje inovacijskih centrov in območij na regionalni ravni in njihovo mrežno povezovanje z ustreznimi strukturami v drugih regijah in državah članicah ali tretjih državah;
23. nujno poziva k jasni postavitvi ciljev pri ustanavljanju centrov odličnosti, ki bi morali vsi imeti „ustvarjalni laboratorij“;
24. ugotavlja, da obstaja potreba po patentu in blagovni znamki Skupnosti in po izboljšanju vzajemnosti med evropskim, ameriškim in japonskim patentnim sistemom; poudarja, da mora biti celovit patentni sistem Skupnosti, ki temelji na demokratičnih pravnih standardih, del strategije za inovacije, s katero je treba zagotoviti ravnotežje med varstvom industrijske lastnine, širjenjem tehničnega znanja ter svobodno in neomejeno konkurenco; poudarja, da je namen varstva, ki ga zagotavlja patent, zaščita inovacije in ne nadzor tržnih sektorjev;
25. poziva Svet, naj omogoči prosto pot za dokončno oblikovanje osnutka evropskega patenta glede jezikovne ureditve;
26. opozarja Komisijo in države članice na nedavne spremembe na področju varstva in širjenja znanstvenega znanja in izkušenj, na uspeh objavljenih in javno dostopnih strokovnih presoj ter na licenco „skupna znanstvena lastnina“;
27. nujno poziva Komisijo, naj oblikuje splošni sistem poročanja za spremljanje indikatorjev, kot so prihodki iz pogodbenih raziskav, prijavljeni in odobreni patenti, licence in prihodki iz licenc, število pogodb, ki se izvajajo, število podjetij–strank (vključno z MSP) ter število in razvoj dodatnih učinkov ( spin-offs ) s pojasnilom o kakovosti;
28. nujno poziva države članice, naj pripomorejo k vzpostavljanju tesnejših stikov med inštituti za uporabne raziskave in industrijo, inkubatorji in sorodnimi znanstvenimi ali industrijskimi parki ter jim s tem omogočijo doseganje kritične mase;
29. ugotavlja, da ključni evropski sektorji še naprej trpijo zaradi slabe usklajenosti in povezanosti, ozkih grl ter slabega upravljanja znanja; ugotavlja, da bi večja udeležba MSP v evropskih tehnoloških platformah pripomogla k reševanju teh vprašanj;
30. poudarja potrebo, da se raziskovalce podpre pri dostopanju do financiranja v začetni fazi, s čimer pridobijo sredstva za dejavnosti, ki imajo za cilj vlagateljem dokazati, da lahko nova tehnologija komercialno in tehnično preživi na določeni ravni;
31. izraža zaskrbljenost, da bodo kljub dejstvu, da ima spodbujanje tehnoloških raziskav in inovacij na evropski ravni ključni pomen, rezultati, doseženi v Evropski uniji, omejeni na ravni financiranja, izvajanja in izrabe zmogljivosti;
32. ugotavlja, da je ustvarjanje dodatnih učinkov ( spin-offs ) pomembno kot sredstvo za trženje rezultatov raziskav in predvsem, da je treba za ta namen zagotoviti kreditne zmožnosti;
33. poudarja potrebo po bolj razvitem sistemu javno-zasebnih partnerstev, da se z zagotavljanjem sodobne opreme , infrastrukture in storitev izboljša kakovost raziskav;
34. pozdravlja pomembno vlogo poslovnih angelov pri zagotavljanju naložb za inovativna podjetja, zlasti MSP, ki bi bile sicer zanje nedosegljive;
35. ugotavlja, da ekološke inovacije, zlasti metode za izboljšanje energetske učinkovitosti, zagotavljajo konkurenčne prednosti za evropska podjetja;
36. ugotavlja, da posojila in nepovratna sredstva, ki so rezultat posamičnih pogajanj in pri katerih se oblika finančnega instrumenta določi v tesnem stiku s strankami, vodijo k učinkoviti porabi sredstev v smislu obsega in časa trženja, ki je osredotočen na dejanske potrebe;
37. ugotavlja, da je za ustvarjanje, rast, spodbujanje ter združevanje raziskav in inovacij med novimi podjetniško naravnanimi družbami potreben ustrezen tvegani kapital;
38. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami MSP zagotovi strukturno pomoč, ki jim bo omogočila boljše upravljanje znanj in tehnoloških virov, dejavnejšo vlogo na inovacijskem trgu, ki ga narekuje povpraševanje, ter aktivno vključevanje v tehnološke raziskave in razvoj;
39. opaža, da je potrebno malim in srednjim podjetjem omogočiti boljši dostop do financiranja;
40. podpira zamisel, ki jo je v marcu 2006 potrdil Evropski svet v Bruslju, in ki se nanaša na lažji in širši dostop do posojil Evropske investicijske banke za poslovne subjekte, še zlasti za mala in srednja podjetja, ki še najbolj potrebujejo spodbudo na področju inovacij in raziskav;
41. predlaga, da se na strukturne sklade gleda kot na ključno sredstvo za podporo raziskovalnim in inovacijskim zmogljivostim, zlasti v prizadevanjih za kohezijo; predlaga, da se potroji znesek iz strukturnih skladov, ki je namenjen raziskavam in inovacijam;
42. ugotavlja, da je uporaba javnih naročil za spodbujanje raziskav in inovacij ključnega pomena, vendar ta ne bi smela izkrivljati konkurence ali dajati prednosti pomembnejšim akterjem na trgu;
43. meni, da javnih naročil ne bi smeli omejevati na spodbujanje zasebnega vlaganja, ampak bi ta morala igrati strateško vlogo ter pritegniti podjetja k spodbujanju inovacij in pridobivanju novega znanja;
44. priznava, da je lahko mrežno povezovanje MSP z večjimi izvajalci tako iz zasebnega kot iz javnega sektorja pomembno za spodbujanje inovacij; poudarja, da lahko javna naročila inovativnih izdelkov tako na državni ravni kot na ravni Skupnosti pomaga zapolniti vrzeli na trgu ter spodbudi inovativne izdelke in storitve na sploh;
45. pozdravlja temeljito reformo pravil EU glede državne pomoči, ki preusmerja subvencije od velikih družb, ki so v težavah, k malim in inovativnim podjetjem;
46. opaža, da sta prožnost in preglednost prvi pogoj za inovacije;
47. meni, da je treba najti široko paleto možnosti za zagotovitev naložb v raziskovalno opremo;
48. predlaga izvajanje sistema kreditiranja davkov, da se spodbudi storitveni sektor in se nameni pozornost rezultatom raziskav in izvajanju teh rezultatov;
49. predlaga „strukturo enotnega sklada“, da ne bi prihajalo do dvojne obdavčitve vlagateljev, ki imajo sedež v eni državi članici in preko sklada vlagajo v drugi državi članici;
50. poudarja, da je treba preveriti, ali so obstoječe strukture in mehanizmi s posebnim znanjem na področju inovacij primerni, da zagotovijo širok pristop do inovacij in njihovo spodbujanje s prispevanjem k boljšemu usklajevanju dejavnosti in politike;
51. poziva Svet, naj Evropskemu parlamentu letno poroča o trendu vlaganj iz nacionalnih proračunov v javni raziskovalni sektor (cilj je 1 % BDP);
52. ugotavlja, da cilj vlagati 3 % BDP Unije v raziskave od danes do 2010 verjetno ne bo dosežen; obžaluje, da na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006 države članice niso sprejele konkretnejših obveznosti v korist raziskav in inovacij; obžaluje tudi, da niso zastavile minimalnega cilja povečanja javne pomoči za leto 2010;
53. meni, da lahko instrumenti Skupnosti, kot so Strategija 2010, Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj ter Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, prispevajo k zmanjševanju vrzeli med rezultati raziskav in finančnimi koristmi;
54. poudarja, da morata izboljšani raziskovalna in inovacijska politika preko trajnostnega razvoja prispevati k novim možnostim zaposlovanja, s tem da se usmerita na ekološke inovacije in trajnostno proizvodnjo (npr. sončne-vodikove tehnologije, vetrno energijo, gorivne celice, biomaso, rastlinsko kemično industrijo), na ekološko učinkovite storitve (ohranjanje energije, storitve mobilnosti, ponovno uporabo in recikliranje) ter na metode trajnostnega inženiringa in upravljanja (npr. bioniko, celovito politiko proizvodov);
55. pozdravlja priporočilo Komisije, da mora v okviru pobude za „boljše predpise”ocena vpliva vključevati oceno učinkov priporočil na področju raziskav in inovacij;
56. poziva države članice, naj bolje uporabljajo evropska sredstva, ki so jim dodeljena, in opozarja na tiste države članice, ki so ustvarjanju delovnih mest namenile osrednjo vlogo v svojih projektih z vlaganjem več kot 35 % sredstev Evropskega socialnega sklada v posodobitev svojih sistemov za izobraževanje in usposabljanje;
57. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Evropski svet je marca 2000 v Lizboni sklenil, da Evropa v desetih letih postane najbolj konkurenčno in na znanju temelječe dinamično gospodarstvo na svetu. Vendar pa v letu 2006 EU še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko ter je še daleč od tega, da bi dosegla svoj cilj, kar je obžalovanja vredno; to neuspešnost je brez dvoma mogoče pripisati pomanjkanju politične volje med državami članicami. Evropa mora izboljšati svojo učinkovitost na treh poglavitnih področjih.
Prvič, Evropa ne ustvarja novega znanja. Poročilo Evropske komisije navaja, da so raziskave in razvoj predstavljali le 1.93 odstotka bruto domačega proizvoda EU leta 2003 v primerjavi z 2.59 odstotka v ZDA in 3.15 odstotka na Japonskem. MSP predstavljajo 65 % evropskega BDP in le 45 % ameriškega, vendar pa opravijo sedemkrat do osemkrat manj raziskav kot tista v ZDA.
Očitno je, da si mora EU postaviti višje cilje. Za to ustvarjanje znanja je potreben premik v evropski kulturi, da se spodbudi podjetniški duh, ki poveličuje inovacije ter med njenimi državljani krepi željo po inovativnih proizvodih in storitvah.
Države članice ne ponujajo ustrezne podpore, da bi se oblikovala prožna delovna sila s potrebnim prenosljivim znanjem za prilagajanje spremembam na trgu dela in krepitev prehoda h gospodarstvu znanja. Zlasti vseživljenjsko učenje in usposabljanje na področju IKT potrebujeta večjo politično in finančno podporo. Strategije zaposlovanja in pristopi na področju izobraževanja v državah članicah se trenutno do neke mere obravnavajo ločeno, vendar je logično, da bi morali biti usklajeni in imeti resnično vseživljenjsko obliko, od izobraževanja v otroštvu do usposabljanja na področju novih IKT za starejše segmente delovne sile.
Poklicna pot v znanstvenem raziskovanju mora biti prestižna in obetavna ter jo je treba kot takšno tudi obravnavati. Evropa bi morala, podobno kot ZDA, spodbujati znanost med svojimi mladimi preko obstoječih programov nagrad, kot so nagrade Descartes in Aristotel ter nagrade za mlade znanstvenike, o katerih je javnost le skromno obveščena.
EU mora odpraviti škodo, ki jo je povzročila svoji raziskovalni skupnosti, tako da raziskovalcem zagotovi financiranje in strokovne pogoje, ki jih potrebujejo za izvajanje odličnih raziskav. Evropa mora obrniti tok svojih najboljših raziskovalcev v ZDA, tako da jim ponudi boljše pogoje raziskovanja in zagotovi, da se ustrezno izvajajo programi iz naslova „ljudje” v 7. okvirnem programu.
Drugič, Evropi ne uspeva deliti svojega znanja. Ogromne ovire še naprej preprečujejo akterjem, da bi sodelovali znotraj in preko državnih meja. Določenim državam članicam vedno znova spodleti pri izvrševanju ravno tistih predpisov, ki so bili oblikovani za izboljšanje čezmejnega sodelovanja. To pomanjkanje usklajenosti škodljivo vpliva na uspešnost trga dela ter ovira pretok raziskovalcev in prenos znanja, ki je bistvenega pomena.
EU kot celota še vedno ne izkorišča v celoti potenciala svoje delovne sile, nedejavnost pa ostaja visoka v večini držav članic, pri čemer je stopnja brezposelnosti štiri odstotne točke višja kot v ZDA ali na Japonskem. To slabo učinkovitost trga delovne sile v Evropi zaznamuje neučinkovita raba človeških virov, razdrobljenost trga in zmanjšana mobilnost delovne sile.
Izboljševanje partnerstev mora pri oblikovanju evropskih politik na področju raziskav in razvoja ostati v ospredju. Preveč raziskav se opravi v majhnem, izoliranem in prenizko financiranem obsegu. Tehnologije, ki jih razvijejo na univerzah, ostanejo nerazvite, saj traja predolgo, da pridejo v industrijo. EU se je zavezala, da bo izpolnjevala nalogi ustanavljanja centrov odličnosti in razvijanja grozdov. Jasno pa je, da je treba opraviti še veliko dela.
Evropske institucije se pogosto niso uspele osredotočiti na odličnost in so bile neuspešne pri zmanjševanju nizkokakovostnih ali neprednostnih raziskav. To je predvsem posledica proračunskih omejitev, saj se države članice ne zavedajo kako veliko škodo povzročajo s premajhnim vlaganjem v raziskave. Sedaj je treba sredstva usmeriti v doseganje najboljšega in v zagotavljanje, da so najbolj prodornim umom na voljo primerni človeški viri in ustrezen čezmejni kapital.
Še vedno obstaja razkorak na osnovi spola, ki v povprečju nekoliko presega 17 % med zaslužki moških in žensk, zaposlenih v zasebnem sektorju. EU se je zavezala spoštovanju enakih možnosti, tista podjetja in organizacije, ki ženske še vedno obravnavajo kot slabše delavce, pa je treba javno izpostaviti.
Tretjič, Evropi ne uspeva financirati znanja. Rast naložb v raziskave in razvoj je predpogoj za preoblikovanje Evrope v družbo, ki bo temeljila na znanju in bo osredotočena na odličnost, vendar pa rast naložb kot odstotek BDP stagnira že od leta 2000 in se je realno povečala le med 2002 in 2003 za 0.2 %. Poleg tega evropski storitveni sektor v raziskave vlaga le 0.2 % svojega BDP v primerjavi z 0.7 % BDP v ZDA.
Raziskave in razvoj, inovacije ter MSP so bistvenega pomena za dvig potenciala rasti in ustvarjanje delovnih mest v Evropi. Zato je ključnega pomena, da se zagotovi kritična masa evropskih proračunskih sredstev za finančne instrumente, ki so usmerjeni v povečevanje finančnih sredstev MSP in odpravljanje tržnih pomanjkljivosti, kar lahko optimizira porabo virov Skupnosti preko vzajemne rasti javnega in zasebnega kapitala.
V tem kontekstu bi morale politike Skupnosti krepiti programe, kot so finančni instrumenti iz programa za konkurenčnost in inovacije ali iz skupnih evropskih sredstev za mikro in srednje velika podjetja (JEREMIE), s katerima upravlja Evropski investicijski sklad (EIS), da bi se v večji meri izpolnili lizbonski cilji in podpiral razvoj inovativnih MSP po vsej EU. Obseg finančnih instrumentov iz programa za konkurenčnost in inovacije bi bilo treba razširiti tudi na dejavnosti prenosa tehnologije (začetna faza in pozneje), da se premosti razkorak med raziskavami in njihovo komercializacijo. Četudi je EU vodilna na številnih raziskovalnih področjih, gospodarskega potenciala svojih raziskav in razvoja še vedno ne izkorišča v celoti. Izvrševanje tovrstnega programa prenosa tehnologije bi omogočilo oblikovanje evropske kritične mase, ki je potrebna za konkurenčnost v svetovnem merilu, ter bi prispevalo k ustvarjanju dodatnih učinkov, ki bodo izboljšali širjenje tehnologije/inovacij.
Obstoječe spodbude, ki jih za povečevanje raziskav ponujajo države članice, so skromne. Davki in birokracija v državah članicah pa lahko odvrnejo podjetja od odločitve, da bi več kapitala investirala v raziskave.
Očitno je, da prinaša koristi podpora, ki je namensko oblikovana za določen sektor. Zaradi drugačnih potreb, bi bilo treba za inovacije v proizvodnji uporabiti drugačen sistem podpor, kot je tisti, ki se uporablja za storitveni sektor. Proizvodnjo bi bilo namreč treba povezati s poslovnimi modeli, ki vključujejo oblikovanje, prodajo in storitve, da se vrednost ustvarja „glede na povpraševanje“.
Ta tri področja, na katerih je Evropa trenutno neuspešna (ustvarjati, deliti in financirati znanje), ji preprečujejo, da bi dejansko uresničila svoj potencial kot inovativna družba znanja, torej jim je treba sedaj posvetiti pozornost, da lahko Evropa ostane konkurenčna in zavaruje svojo prihodnost.
15.5.2006
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje
( 2006/2005(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Maria Matsouka
POBUDE
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da inovacije, raziskave in rast skupaj predstavljajo za EU največji izziv na področju globalizacije. Konkurenčnost Evropske unije ne bo dosežena z nenehnimi prizadevanji za zmanjševanje stroškov delovne sile, ampak z odločnimi in dinamičnimi pobudami na področju tehnologije in zavezanosti kakovostnemu trajnemu usposabljanju s ciljem razvijati človeški kapital. Takšen pristop naj bi okrepil prizadevanja za doseganje lizbonskih ciljev na področju zaposlovanja, okoljske zaščite, gospodarske rasti, odprave diskriminacije in zavzemanja za osebe s posebnimi potrebami;
2. je prepričan, da se mora evropska razvojna strategija umestiti znotraj okvira: tehnološke inovacije – skrajšanje delovnega časa – zaposljivost, glede na to, da vključevanje tehnoloških inovacij v poslovni sektor prispeva k izjemnemu povečanju produktivnosti;
3. izraža zaskrbljenost, da bodo kljub dejstvu, da ima spodbujanje tehnoloških raziskav in inovacij na evropski ravni ključni pomen, rezultati, doseženi v Evropski uniji, omejeni na ravni financiranja, izvajanja in izrabe zmogljivosti;
4. je prepričan, da bodo državne subvencije za odpravljanje obstoječih slabosti in/ali pomanjkljivosti trga manj učinkovite, če ne bodo del celotne strategije, cilji katere bi morali vključevati večjo regionalno usklajenost na področju raziskav in inovacij;
5. je zaskrbljen zaradi možnega zmanjšanja proračuna Skupnosti za obdobje 2007-2013 in zaradi premalo vlaganj v raziskave in razvoj ter inovacije v državah članicah; jih poziva, naj v svoje proračune vnesejo obveznosti, sprejete na Evropskem svetu v Barceloni leta 2002, ki jim narekujejo, da 3 % svojega BDP namenijo financiranju raziskav in razvoja ter inovacijam; nadalje poziva države članice, naj natančno pregledajo in izboljšajo raziskave v javnem sektorju in zmogljivosti, namenjene inovacijam, olajšajo sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter na ta način dosežejo več vlaganja v raziskave;
6. odločno podpira potrebo po enotnem trgu za raziskovalce, kot je ta cilj oblikovala Komisija v svojem sporočilu „Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje”;
7. priznava, da je treba vpeljati pobude za izboljšanje pogojev dela znanstvenikov in raziskovalcev ter za stalno usposabljanje delovne sile, če naj bi spodbujali širjenje znanstvenih spoznanj. V skladu s tem priporoča večjo prožnost pri zaposlovanju v smislu kakovosti (stalno usposabljanje, tehnološko prestrukturiranje metod proizvodnje in zagotavljanja storitev), kar je bolje kot količinski pristop (nihanje zaposlovanja glede na sedanje ali predvideno povpraševanje);
8. meni, da lahko izobraževalne ustanove k temu veliko prispevajo, in je prepričan, da bi se, stik z znanostjo in raziskavami moral začeti v šoli, med raziskovalci na univerzah in poslovnim sektorjem pa je treba spodbujati ustvarjalno sodelovanje. Istočasno meni, da je treba odstraniti ovire za mobilnost raziskovalcev z izboljšanjem njihovega statusa in razvijanjem njihove poklicne poti, to pa so cilji, ki jih ni mogoče doseči, ne da bi izboljšali sodelovanje med državami članicami na področju obdavčitev in prenosa nekaterih socialnih ugodnosti;
9. podpira predlog, da se pripravi osnutek evropske listine za raziskovalce in kodeks ravnanja ob zaposlovanju raziskovalcev, saj bi s tem spodbudili več evropskih študentov, da se lotijo raziskovanja na univerzi, najboljše tuje raziskovalce pa bi pritegnili k nadaljevanju svoje raziskovalne poklicne poti v Evropi, bodisi za stalno ali začasno, kar bi bil del sporazuma o sodelovanju v okviru politike izdajanja kratkoročnih vizumov;
10. meni, da javnih naročil ne bi smeli omejevati na spodbujanje zasebnega vlaganja, ampak bi ta morala igrati strateško vlogo ter pritegniti podjetja k spodbujanju inovacij in pridobivanju novega znanja;
11. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami MSP zagotovi strukturno pomoč, ki jim bo omogočila boljše upravljanje znanj in tehnoloških virov, dejavnejšo vlogo na inovacijskem trgu, ki ga narekuje povpraševanje, ter aktivno vključevanje v tehnološke raziskave in razvoj;
12. opaža, da je potrebno malim in srednjim podjetjem omogočiti boljši dostop do financiranja;
13. podpira zamisel, ki jo je v marcu 2006 potrdil Evropski svet v Bruslju, in ki se nanaša na lažji in širši dostop do posojil Evropske investicijske banke za poslovne subjekte, še zlasti za mala in srednja podjetja, ki še najbolj potrebujejo spodbudo na področju inovacij in raziskav;
14. je seznanjen s stališčem Komisije, da mora EU pridobiti stroškovno učinkovit, pravno dovršen in uporabnikom prijazen sistem zaščite intelektualne lastnine, ki bi pritegnil tehnološko razvita podjetja; meni, da zaščita intelektualne lastnine ne sme ovirati prostega dostopa do javnih dobrin in znanja; poziva Komisijo, naj spodbuja vključujočo, na znanju temelječo družbo, s podpiranjem npr. prostega dostopa do odprtokodne programske opreme in konceptov kot sta GPL in PDL;
15. pozdravlja priporočilo Komisije, da mora v okviru pobude za „boljšo zakonodajo” ocena vpliva vključevati oceno učinkov priporočil na področju raziskav in inovacij;
16. meni, da lahko instrumenti Skupnosti, kot so Strategija 2010, Sedmi okvirni program za raziskave in inovacije ter Okvirni program za konkurenčnost in inovacije, prispevajo k zmanjševanju vrzeli med rezultati raziskav in finančnimi koristmi;
17. meni, da morajo pobude EU na področju raziskav in inovacij (Europe INNOVA, PRO INNO, Regija znanja, RTD OMC_NET) ustrezno upoštevati socialna in okoljska merila, kar bo spodbudilo trajnostni razvoj in kakovostno zaposlovanje;
18. poudarja, da morata izboljšani raziskovalna in inovacijska politika preko trajnostnega razvoja prispevati k novim možnostim zaposlovanja, s tem da se usmerita na ekološke inovacije in trajnostno proizvodnjo (npr. sončne-vodikove tehnologije, vetrno energijo, gorivne celice, biomaso, rastlinsko kemično industrijo), na ekološko učinkovite storitve (ohranjanje energije, storitve mobilnosti, ponovno uporabo in recikliranje) ter na metode trajnostnega inženiringa in upravljanja (npr. bioniko, celovito politiko proizvodov).
POSTOPEK
Naslov
Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje
Št. postopka
2006/2005(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
EMPL 19.1.2006
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
ne
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Maria Matsouka 27.10.2005
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
---
Obravnava v odboru
21.3.2006
20.4.2006
Datum sprejetja
4.5.2006
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
36
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Thomas Mann, Mario Mantovani, Jan Tadeusz Masiel, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Jean Spautz, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Udo Bullmann, Iratxe García Pérez, Pedro Guerreiro, Richard Howitt, Astrid Lulling, Jamila Madeira, Elisabeth Schroedter, Patrizia Toia, Yannick Vaugrenard
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
---
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
29.5.2006
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o izvajanju Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje
( 2006/2005(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Guy Bono
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Vlaganje v raziskave
1. opaža zamude, ki jih ima Unija pri izvajanju lizbonske strategije na področju izobraževanja in usposabljanja; poziva države članice, naj vzamejo za svojo prenovljeno lizbonsko strategijo;
2. ugotavlja, da cilj vlagati 3 % BDP Unije v raziskave od danes do 2010 verjetno ne bo dosežen; obžaluje, da na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006 države članice niso sprejele konkretnejših obveznosti v korist raziskav in inovacij; obžaluje tudi, da niso zastavile minimalnega cilja povečanja javne pomoči za leto 2010;
3. ponovno poudarja nujnost, da države članice vzpodbudijo vlaganja v raziskave in inovacije ter da spodbujajo in povečajo obseg javno-zasebnih partnerstev, zlasti z univerzami, s čimer bi omogočili, da EU končno postane konkurenčna na svetovnem trgu;
Vloga univerz pri raziskavah in beg možganov
4. izpostavlja ključno vlogo univerz pri ustvarjanju in razširjanju znanja in toplo priporoča, naj se njihov pomen okrepi z razvojem sinergij med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami, vseživljenjskim učenjem in proizvodnim sektorjem; bo zato namenil pozornost poročilu Komisije o visokošolskem izobraževanju;
5. zahteva, da se Unija učinkovito bori proti begu možganov in poskrbi za vse primerne ukrepe, s katerimi bo na svoje ozemlje privabila odličnost, in sicer zlasti s spodbujanjem programov izmenjav s tretjimi državami za študente, raziskovalce in učitelje, kakršen je Erasmus mundus; ocenjuje, da bi bil evropski okvir kvalifikacij pomemben element pri ustvarjanju evropskega trga delovne sile, odprtega za raziskovalce, in podpira prizadevanja, da bi bilo ovir za njihovo mobilnost čim manj;
6. poudarja, da je treba bolje predstaviti možnosti, ki jih nudi poklicna pot raziskovalca, da bi s tem podprli obstoječe spodbude in nagrade, kot so nagrada Descartes, pobuda Aristotel ter priznanja mladim znanstvenikom;
Ustvarjanje delovnih mest
7. poziva države članice, naj bolje uporabljajo evropska sredstva, ki so jim dodeljena, in opozarja na tiste države članice, ki so ustvarjanju delovnih mest dale osrednjo vlogo v svojih projektih z vlaganjem več kot 35 % sredstev Evropskega socialnega sklada v posodobitev svojih sistemov za izobraževanje in usposabljanje;
8. poziva države članice, naj že od začetka izobraževanja podpirajo podjetništvo in naj okrepijo svojo podporo vseživljenjskemu učenju z dejavnim spodbujanjem usposabljanja na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), tako med zaposlenimi kot brezposelnimi.
POSTOPEK
Naslov
Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje
Št. postopka
2006/2005(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
CULT 19.1.2006
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Guy Bono 23.1.2006
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
27.4.2006
Datum sprejetja
29.5.2006
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
23
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Badia I Cutchet, Christopher Beazley, Ivo Belet, Marie-Hélène Descamps, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Gyula Hegyi, Nina Škottová, Grażyna Staniszewska, Jaroslav Zvěřina, Catherine Trautmann
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
--
POSTOPEK
Naslov
Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje – skupni pristop
Št. postopka
2006/2005(INI)
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
ITRE 19.1.2006
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
CULT 19.1.2006
REGI 19.1.2006
IMCO 19.1.2006
EMPL 19.1.2006
ECON 19.1.2006
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
REGI 31.1.2006
IMCO 21.2.2006
ECON 8.2.2006
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
NE
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Pilar del Castillo Vera 23.11.2005
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Obravnava v odboru
20.3.2006
18.4.2006
30.5.2006
Datum sprejetja
30.5.2006
Izid končnega glasovanja
+
-
0
40
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Vincenzo Lavarra, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
María del Pilar Ayuso González, Cristina Gutiérrez-Cortines, Edit Herczog, Peter Liese, Toine Manders, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Maria Badia I Cutchet, Giovanni Berlinguer, Marco Cappato
Datum predložitve
1.6.2006
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
