P6_TA(2006)0252
Infrastruktura za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) ***II
A6-0081/2006
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE) (12064/2/2005 – C6-0054/2006 – 2004/0175(COD) )
(Postopek soodločanja: druga obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (12064/2/2005 – C6-0054/2006 ) UL C 126 E, 30.5.2006, str. 16.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča s prve obravnave UL C 124 E, 25.5.2006, str. 116.
o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0516 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,
–
ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A6-0081/2006 ),
1.
odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;
2.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC2-COD(2004)0175
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 13. junija 2006 z namenom sprejetja Direktive
2006
/..../ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C 221, 8.9.2005, str. 33.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče
Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2005 (
UL C 124 E, 25.5.2006, str. 116
), Skupno stališče Sveta z dne
23. januarja 2006 (UL C 126 E, 30.5.2006, str. 16)
in Stališče Evropskega parlamenta z dne
13. junija 2006
.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Cilj okoljske politike Skupnosti je doseči visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Skupnosti. Poleg tega so informacije, vključno s prostorskimi informacijami, potrebne pri oblikovanju in izvajanju te politike in drugih politik Skupnosti, ki morajo v skladu s členom 6 Pogodbe vključevati zahteve varstva okolja. Da bi dosegli to vključitev, je treba oblikovati ukrep usklajevanja med uporabniki in ponudniki informacij, tako da se lahko združijo informacije in znanje različnih sektorjev.
(2)
V skladu s šestim okoljskim akcijskim programom, sprejetim s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 UL L 242, 10.9.2002, str. 1.
, je treba polno pozornost nameniti zagotavljanju celostnega oblikovanja okoljske politike Skupnosti, ob upoštevanju regionalnih in lokalnih razlik. Številni problemi obstajajo glede razpoložljivosti, kakovosti, organizacije, dostopnosti in souporabe prostorskih informacij, potrebnih za doseganje ciljev programa.
(3)
Problemi glede razpoložljivosti, kakovosti, organizacije, dostopnosti in souporabe prostorskih informacij so skupni mnogim področjem politik in informacij, z njimi se srečujejo tudi različne ravni javnih organov. Reševanje teh problemov zahteva ukrepe, ki bodo obravnavali izmenjavo, souporabo, dostop in uporabo medopravilnih prostorskih podatkov ter storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih nudijo različne ravni javnih organov ter različni sektorji. Zato je treba vzpostaviti infrastrukturo za prostorske informacije v Skupnosti.
(4)
Infrastruktura za prostorske informacije v Evropski skupnosti, INSPIRE, naj bi bila v pomoč pri oblikovanju politik v zvezi s politikami in dejavnostmi, ki bi lahko neposredno ali posredno vplivale na okolje.
(5)
INSPIRE bi moral temeljiti na infrastrukturah za prostorske informacije, ki jih oblikujejo države članice in so združljive s skupnimi izvedbenimi pravili ter dopolnjene z ukrepi na ravni Skupnosti. Ti ukrepi naj bi zagotovili, da so infrastrukture za prostorske informacije, ki jih oblikujejo države članice, združljive in uporabne v Skupnosti in v čezmejnem okviru.
(6)
Infrastrukture za prostorske informacije v državah članicah morajo biti načrtovane tako, da zagotavljajo, da se prostorski podatki shranjujejo, so na razpolago in vzdržujejo na najprimernejši ravni; da omogočajo dosledno združevanje prostorskih podatkov iz različnih virov v Skupnosti ter možnost souporabe teh podatkov s strani več uporabnikov in aplikacij; da lahko te prostorske podatke, zbrane na eni ravni javnih organov, souporabljajo drugi javni
organi; da
so prostorski podatki na razpolago pod pogoji, ki
njihove široke uporabe
ne omejujejo neupravičeno; da je mogoče preprosto najti razpoložljive prostorske podatke, oceniti njihovo namembno primernost in se seznaniti s pogoji njihove uporabe.
(7)
Med prostorskimi informacijami, zajetimi v tej direktivi, in informacijami, zajetimi v Direktivi 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju UL L 41, 14.2.2003, str. 26.
, obstaja določeno prekrivanje. Ta direktiva ne sme posegati v Direktivo 2003/4/ES.
(8)
Ta direktiva ne posega v Direktivo 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja UL L 345, 31.12.2003, str. 90.
, katere cilji dopolnjujejo cilje te direktive.
(9)
Vzpostavitev INSPIRE bo pomenila pomembno dodano vrednost za druge pobude Skupnosti ter bo hkrati imela koristi od teh pobud, kot sta Uredba Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo UL L 138, 28.5.2002, str. 1.
ter Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu - pobuda Globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES): Vzpostavitev GMES do leta 2008 – (akcijski načrt (2004-2008)). Države članice bi morale uporabljati podatke in storitve, ki izvirajo iz Galilea in GMES, v trenutku, ko so na voljo, zlasti tiste v zvezi s časovnimi in prostorskimi referencami iz Galilea.
(10)
Številne pobude glede zbiranja, usklajevanja ali organizacije razširjanja ali uporabe prostorskih informacij se sprejemajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. Take pobude se lahko oblikujejo z zakonodajo Skupnosti, na primer z Odločbo Komisije 2000/479/ES z dne 17. julija 2000 o izvajanju Evropskega registra emisij onesnaževal (EPER) v skladu s členom 15 Direktive Sveta 96/61/ES o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja (IPPC) UL L 192, 28.7.2000, str. 36.
, z Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest focus) UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).
), v okviru programov, ki jih financira Skupnost (na primer CORINE – pojavi na zemeljskem površju, Evropski informacijski sistem na področju prometne politike), ali pa lahko izvirajo iz pobud, sprejetih na nacionalni ali regionalni ravni. Ta direktiva takih pobud ne bo samo dopolnjevala z oblikovanjem okvira, ki bo omogočil njihovo medopravilnosti, temveč bo tudi gradila na obstoječih izkušnjah in pobudah ter ne bo ponavljala že opravljenega dela.
(11)
Ta direktiva bi se morala uporabljati za prostorske podatke, hranjene s strani ali v imenu javnih organov in za uporabo prostorskih podatkov s strani javnih organov pri opravljanju njihovih nalog javnega značaja. Ob upoštevanju nekaterih pogojev pa bi se ta direktiva morala uporabljati tudi za prostorske podatke, ki jih hranijo fizične ali pravne osebe, ki niso javni organi, če te fizične ali pravne osebe to zahtevajo.
(12)
Ta direktiva ne bi smela določati zahtev za zbiranje novih podatkov ali za posredovanje takih podatkov Komisiji, saj ta vprašanja ureja druga zakonodaja, povezana z okoljem.
(13)
Izvajanje nacionalnih infrastruktur bi moralo biti postopno in v skladu s tem bi se moralo področjem okoljskih podatkov, zajetim v tej direktivi, dodeliti različne ravni prednostne obravnave. Izvajanje bi moralo upoštevati obseg, v katerem so prostorski podatki potrebni za različne uporabe na različnih področjih politike, prednostne ukrepe, predvidene s politikami Skupnosti, ki potrebujejo usklajene prostorske podatke, in napredek, ki je bil že dosežen s prizadevanji držav članic na področju usklajevanja.
(14)
Izguba časa in sredstev pri iskanju obstoječih prostorskih podatkov ali pri ugotavljanju, če jih je mogoče uporabiti za določen namen, sta ključni oviri pri polnem izkoriščanju razpoložljivih podatkov. Države članice bi morale zato zagotoviti opise razpoložljivih zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorkimi podatki v obliki metapodatkov.
(15)
Ker velika raznolikost oblik in struktur, v katerih so prostorski podatki v Skupnosti organizirani in dostopni, ovira učinkovito oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje zakonodaje Skupnosti, ki neposredno ali posredno vpliva na okolje, bi bilo treba predvideti izvedbene ukrepe za lažjo uporabo prostorskih podatkov iz različnih virov v državah članicah. Ti ukrepi morajo stremeti k medopravilnosti zbirk prostorskih podatkov, države članice pa morajo zagotoviti, da so vsi podatki ali informacije, potrebni za doseganje medopravilnosti, dosegljive pod pogoji, ki njihove uporabe v ta namen ne omejujejo.
(16)
Omrežne storitve so potrebne za souporabo prostorskih podatkov med različnimi ravnmi javnih organov v Skupnosti. Te omrežne storitve morajo omogočiti iskanje, spreminjanje, pregledovanje in prenos prostorskih podatkov ter sklicevanje na prostorske podatke in uporabo storitev e-trgovine. Omrežne storitve morajo delovati v skladu s skupno dogovorjenimi specifikacijami in minimalnimi merili glede zmogljivosti, da se zagotovi medopravilnost infrastruktur, ki jih vzpostavijo države članice. Omrežje storitev mora vključevati tudi tehnične možnosti, ki javnim organom omogočijo, da dajo svoje zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki na razpolago.
(17)
Določene zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, pomembnimi za politike Skupnosti, ki neposredno ali posredno vplivajo na okolje, hranijo in upravljajo tretje osebe. Države članice morajo zato tretjim osebam ponuditi možnost, da prispevajo k nacionalnim infrastrukturam, pod pogojem da se s tem ne zmanjša povezovanje in enostavnost uporabe prostorskih podatkov ter storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih te infrastrukture zajemajo.
(18)
Izkušnje v državah članicah so pokazale, da je za uspešno izvajanje infrastrukture za prostorske informacije pomembno, da je minimalno število storitev javnosti na voljo brezplačno. Države članice morajo zato brezplačno dati na razpolago vsaj storitve iskanja
in pregledovanja
zbirk prostorskih podatkov.
(19)
Zagotavljanje omrežnih storitev
je treba
izvajati
povsem v skladu z načeli, ki zadevajo varstvo osebnih podatkov v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
.
(20)
Za podporo vključevanju nacionalnih infrastruktur v INSPIRE naj bi države članice zagotovile dostop do svojih infrastruktur prek geoportala Skupnosti, ki ga upravlja Komisija, ter prek drugih točk dostopa, za katere se države članice same odločijo, da jih bodo upravljale.
(21)
Da bi bile informacije z različnih ravni javnih organov na razpolago, bi morale države članice odpraviti praktične ovire na tem področju, s katerimi se javni organi srečujejo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri izvajanju svojih nalog javnega značaja, ki bi lahko neposredno ali posredno vplivale na
okolje.
(22)
Javni organi potrebujejo med izvajanjem svojih nalog javnega značaja nemoten dostop do ustreznih zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorkimi podatki. Tovrsten dostop je lahko moten, če je vsakič, ko je dostop potreben, odvisen od posameznih ad hoc pogajanj med javnimi organi. Države članice bi morale sprejeti ukrepe, potrebne za preprečitev praktičnih ovir pri souporabi podatkov, na primer z vnaprejšnjimi dogovori med javnimi organi.
(23)
Mehanizmi
za souporabo zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki med vladnimi in drugimi javnimi organi ter fizičnimi in pravnimi osebami, ki opravljajo javne upravne funkcije po nacionalnem pravu
,
bi morali upoštevati potrebo po
zaščiti
finančne
sposobnosti javnih
organov,
zlasti tistih
,
katerih naloga je
ustvarjati
dohodek
. V nobenem primeru zaračunani stroški ne smejo preseči stroškov zbiranja, priprave, reprodukcije in razširjanja.
(24)
Ta direktiva ne vpliva na obstoj ali lastništvo pravic intelektualne lastnine organov javnega sektorja.
(25)
Okviri
za souporabo prostorskih podatkov med javnimi organi, ki so na podlagi direktive obvezani k souporabi, morajo biti nevtralni ne samo glede takšnih javnih organov v posamezni državi članici, temveč tudi glede takšnih javnih organov v drugih državah članicah in institucij Skupnosti. Ker morajo institucije in organi Skupnosti pogosto vključevati in ocenjevati prostorske informacije iz vseh držav članic, bi morali imeti dostop do uporabe prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z usklajenimi pogoji.
(26)
Za spodbujanje razvoja storitev z dodano vrednostjo s strani tretjih oseb, ki bi koristilo tako javnim organom kot javnosti, je treba olajšati dostop do prostorskih podatkov, ki segajo prek upravnih ali nacionalnih meja.
(27)
Učinkovito izvajanje infrastruktur za prostorske informacije zahteva koordinacijo vseh tistih, katerim je bodisi kot vlagateljem bodisi kot uporabnikom vzpostavitev takih infrastruktur pomembna. Zato je treba vzpostaviti ustrezne koordinacijske strukture
na različnih ravneh upravljanja, upoštevaje porazdelitev pristojnosti in odgovornosti v državah članicah
.
(28)
Za uporabo najsodobnejših in dejanskih izkušenj s področja informacijske infrastrukture je primerno, da so ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, podprti z mednarodnimi standardi in standardi, ki so jih evropski organi za standardizacijo sprejeli v skladu s postopkom, določenim v Direktivi 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe UL L 204, 21.7.1998, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.
.
(29)
Ker je naloga Evropske agencije za okolje, ustanovljene z Uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja UL L 120, 11.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 29.9.2003, str. 1).
, da na ravni Skupnosti zagotovi objektivne, zanesljive in primerljive okoljske informacije, in ker je njen cilj med drugim izboljšati pretok okoljskih informacij, pomembnih za posamezne politike, med državami članicami in institucijami Skupnosti, mora aktivno prispevati k izvajanju te direktive.
(30)
V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje UL C 321, 31.12.2003, str.1.
se države članice spodbuja, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.
(31)
Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, naj se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
.
(32)
Pripravljalno delo za sklepe v zvezi z izvajanjem te direktive in za prihodnji razvoj INSPIRE zahteva nenehno spremljanje izvajanja direktive in redno poročanje.
(33)
Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitve INSPIRE, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je cilj, zaradi čezmejnih vidikov in zaradi splošne potrebe po usklajevanju pogojev dostopa, izmenjave in souporabe prostorskih informacij v Skupnosti, lažje doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1
1.
Ta direktiva določa splošna pravila za vzpostavitev Infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (v nadaljevanju "INSPIRE") za namene okoljskih politik Skupnosti ter politik ali dejavnosti, ki lahko vplivajo na okolje.
2.
INSPIRE temelji na infrastrukturah za prostorske informacije, ki jih vzpostavijo in upravljajo države članice.
Člen 2
1.
Ta direktiva ne posega v
Direktivo
2003/4/ES
, razen kjer je določeno drugače.
2.
Ta direktiva ne posega v Direktivo
2003/98/ES.
Člen 3
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:
1)
"infrastruktura za prostorske informacije" pomeni metapodatke, zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki; omrežne storitve in tehnologije; dogovore o souporabi, dostopu in uporabi; mehanizme, procese in postopke za usklajevanje in spremljanje, ki se vzpostavijo, delujejo ali so na voljo v skladu s to direktivo;
2)
"prostorski podatki" pomenijo podatke, ki se neposredno ali posredno nanašajo na posamezno lokacijo ali geografsko območje;
3)
"zbirka prostorskih podatkov" pomeni določljivo bazo prostorskih podatkov;
4)
"storitve v zvezi s prostorskimi podatki" pomenijo dejavnosti, ki se lahko z uporabo računalnika opravljajo v zvezi s prostorskimi podatki iz zbirk prostorskih podatkov ali v zvezi s povezanimi metapodatki;
5)
"prostorski objekt" pomeni abstraktno predstavitev pojava iz resničnega sveta, povezano s posamezno lokacijo ali geografskim območjem;
6)
"metapodatki" pomenijo informacije, ki opisujejo zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki ter omogočajo njihovo iskanje, popis in uporabo;
7)
"medopravilnost" pomeni možnost povezovanja zbirk prostorskih podatkov in vzajemnega delovanja storitev brez ponavljajočih se ročnih posegov na način, ki da skladen rezultat in okrepi dodano vrednost zbirk podatkov in storitev;
8)
"geoportal INSPIRE" pomeni medmrežno spletišče ali enakovredno različico, ki omogoča dostop do storitev iz člena 11(1);
9)
"javni organ" pomeni:
a)
vlado ali drugo javno upravo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, vključno z javnimi svetovalnimi organi;
b)
fizično ali pravno osebo, ki izvaja naloge javne uprave v skladu z nacionalno zakonodajo, vključno s posebnimi dolžnostmi, dejavnostmi ali storitvami v zvezi z okoljem, in
c)
fizično ali pravno osebo, ki izvaja javne
pooblastila
ali funkcije ali zagotavlja javne storitve v zvezi z okoljem, pod nadzorom organa ali osebe iz odstavkov (a) ali (b);
Države članice lahko določijo, da v primeru, kadar organi ali institucije
izvršujejo
sodno ali zakonodajno funkcijo, le-ti za namene te direktive ne štejejo za javne organe.
10)
"tretja oseba" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ni javni organ.
Člen 4
1.
Ta direktiva zajema zbirke prostorskih podatkov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:
a)
povezani so z območjem, na katerem država članica ima in/ali izvaja jurisdikcijo;
b)
so v elektronski obliki;
c)
so hranjeni s strani ali v imenu:
i)
javnega organa, če jih je pripravil ali prejel javni organ, oziroma jih ta organ upravlja ali posodablja in spadajo v področje njegovih nalog javnega značaja.
ii)
tretje osebe, ki ji je bil v skladu s členom 12 omogočen dostop do omrežja;
d)
nanašajo se na eno ali več tem, navedenih v prilogah I, II ali III.
2.
V primeru, da so večkratni identični izvodi iste zbirke prostorskih podatkov hranjeni s strani ali v imenu različnih javnih organov, se ta direktiva uporablja le za referenčno različico, ki je podlaga različnim izvodom.
3.
Ta direktiva zajema tudi storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki so povezane s podatki, vsebovanimi v zbirkah prostorskih podatkov iz odstavka 1.
4.
Ta direktiva ne določa zahteve po zbiranju novih prostorskih podatkov.
5.
V primeru zbirk prostorskih podatkov, ki izpolnjujejo pogoj iz odstavka 1(c), z njimi povezano pravico do intelektualne lastnine pa ima tretja oseba, lahko javni organ ukrepa v skladu s to direktivo samo s soglasjem tretje osebe.
6.
Z odstopanjem od odstavka 1 ta direktiva zajema zbirke prostorskih podatkov, hranjene s strani ali v imenu javnega organa, ki deluje na najnižji ravni uprave v državi članici, samo, če je država članica sprejela zakone ali predpise v zvezi z njihovim zbiranjem ali razširjanjem.
7.
Teme
prostorskih
podatkov iz prilog I, II in III se lahko
prilagodijo
v skladu s postopkom iz člena 22(2), da se upoštevajo razvijajoče se potrebe po prostorskih podatkih v podporo politikam Skupnosti, ki zadevajo okolje.
POGLAVJE II
METAPODATKI Člen 5
1.
Države članice zagotovijo, da se metapodatki izdelajo za zbirke prostorskih podatkov in za storitve v zvezi s prostorskimi podatki, ki ustrezajo temam navedenim v prilogah I, II in III, ter da se ti metapodatki redno posodobijo.
2.
Metapodatki vključujejo informacije o:
a)
skladnosti zbirk prostorskih podatkov z izvedbenimi pravili iz člena 7(1);
b)
pogojih, ki se uporabljajo za dostop in uporabo zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki ter, kjer je primerno, o ustreznih pristojbinah;
c)
kakovosti
in veljavnosti
prostorskih
podatkov;
d)
javnih organih, pristojnih za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki;
e)
omejitvah glede javnega dostopa in razlogih za takšne omejitve v skladu s členom 13.
3.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so metapodatki popolni in dovolj kakovostni za uresničitev namena iz točke 6 člena 3.
4.
Pravila za izvajanje tega člena se sprejmejo do…* * Eno leto po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
v skladu s postopkom iz člena 22(2). Ta pravila upoštevajo ustrezne obstoječe mednarodne standarde in uporabniške zahteve.
Člen 6
Države članice izdelajo metapodatke iz člena 5 v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
a)
najpozneje
do
... **
Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
* v primeru zbirk prostorskih podatkov, ki ustrezajo temam, navedenim v prilogah I in II;
b)
najpozneje
do
... ***
Šest let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
** v primeru zbirk prostorskih podatkov, ki ustrezajo temam, navedenim v Prilogi III.
POGLAVJE III
MEDOPRAVILNOST ZBIRK PROSTORSKIH PODATKOV IN STORITEV V ZVEZI S PROSTORSKIMI PODATKI Člen 7
1.
Izvedbena pravila, ki določajo tehnične ureditve za medopravilnost in, kadar je to izvedljivo, uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(2). Pri pripravi izvedbenih pravil se upoštevajo ustrezne uporabniške zahteve, obstoječe pobude in mednarodni standardi za uskladitev zbirk prostorskih podatkov, pa tudi analiza izvedljivosti ter stroškov in koristi. Relevantni standardi, ki jih za zagotavljanje medopravilnosti ali uskladitev zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki sprejmejo organizacije, ustanovljene po mednarodnem pravu, se vključijo v izvedbena pravila za izvajanje, navedena v tem odstavku, po potrebi pa se v njih navedejo tudi obstoječa tehnična sredstva.
2.
Države
članice na zahtevo Komisije tej predložijo vse informacije,
da bo lahko upoštevala vprašanje izvedljivosti ter stroškov in koristi, kakor je določeno v odstavku 1
.
3.
Države
članice zagotovijo, da so na novo zbrane ali posodobljene zbirke prostorskih podatkov in ustrezne storitve v zvezi s prostorskimi podatki usklajene z izvedbenimi pravili iz odstavka 1 v dveh letih od njihovega sprejetja, ostale zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki pa se uskladijo z izvedbenimi pravili v
sedmih
letih od sprejetja.
4.
Izvedbena pravila iz odstavka 1 zajemajo opredelitev in razvrstitev prostorskih objektov, ki ustrezajo zbirkam prostorskih podatkov v zvezi s temami, navedenimi v prilogah I, II ali III ter način, kako so ti prostorski podatki prostorsko opredeljeni.
5.
Predstavniki držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kakor tudi druge fizične ali pravne osebe, ki imajo interes glede zadevnih prostorskih podatkov zaradi njihove vloge v infrastrukturi za prostorske informacije, vključno z uporabniki, proizvajalci, ponudniki storitev z dodano vrednostjo ali drugimi usklajevalnimi organi,
imajo priložnost
sodelovati v pripravljalnih razpravah o vsebini izvedbenih pravil iz odstavka 1, preden jih preuči odbor iz člena 22(1).
Člen 8
1.
V primeru zbirk prostorskih podatkov, ki ustrezajo eni ali več temam, navedenim v prilogah I ali II, izvedbena pravila, določena v členu 7(1), izpolnjujejo pogoje iz odstavkov 2, 3 in 4 tega člena.
2.
Izvedbena pravila urejajo naslednje vidike prostorskih podatkov:
a)
skupni sistem edinstvenih identifikatorjev
prostorskih objektov,
vanj
pa bo mogoče ustrezno prenesti tudi označbe iz obstoječih nacionalnih sistemov in tako zagotoviti njihovo medopravilnost;
b)
razmerje med prostorskimi objekti;
c)
glavne značilnosti in ustrezne večjezične slovarje, ki se ponavadi zahtevajo za politike, ki lahko vplivajo na okolje;
d)
informacije o časovni dimenziji podatkov;
e)
posodabljanje podatkov.
3.
Namen izvedbenih pravil je zagotoviti doslednost med postavkami informacij, ki se nanašajo na isto lokacijo, ali med postavkami informacij, ki se nanašajo na isti objekt, predstavljen v različnih merilih.
4.
Namen izvedbenih pravil je zagotoviti, da so informacije, izpeljane iz različnih zbirk prostorskih podatkov, primerljive glede vidikov iz člena 7(4) in odstavka 2 tega člena.
Člen 9
Izvedbena pravila, predvidena v členu 7(1), se sprejmejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
a)
najpozneje do …* * Dve leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
v primeru zbirk prostorskih podatkov, ki ustrezajo temam, navedenim v Prilogi I;
b)
najpozneje do …* ** Pet let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
* v primeru zbirk prostorskih podatkov, ki ustrezajo temam, navedenim v prilogah II ali III.
Člen 10
1.
Države članice zagotovijo, da so vse informacije, vključno s podatki, kodami in tehničnimi razvrstitvami, potrebnimi za skladnost z izvedbenimi pravili, predvidenimi v členu 7(1), dostopne javnim organom ali tretjim osebam v skladu s pogoji, ki ne omejujejo njihove uporabe za ta namen.
2.
Za zagotovitev skladnosti tistih prostorskih podatkov, ki se nanašajo na geografski pojav, ki se nahaja na meji med dvema ali več državami članicami, se države članice, kjer je primerno, medsebojno dogovorijo o opisu in položaju teh skupnih pojavov.
POGLAVJE IV
OMREŽNE STORITVE Člen 11
1.
Države članice vzpostavijo in upravljajo omrežje naslednjih storitev za zbirke prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, za katere so bili ustvarjeni metapodatki v skladu s to direktivo:
a)
storitve iskanja, ki omogočajo iskanje zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki na podlagi vsebine ustreznih metapodatkov ter prikazovanje vsebine metapodatkov;
b)
storitve pregledovanja, ki omogočajo vsaj prikazovanje, krmarjenje, povečanje/pomanjšanje, panoramski pregled ali prekritje vidnih zbirk prostorskih podatkov ter prikazovanje napotkov in vseh ustreznih vsebin metapodatkov;
c)
storitve prenosa, ki omogočajo prenos izvodov zbirk ali delov zbirk prostorskih podatkov ter, kadar je izvedljivo, neposredni dostop;
d)
storitve preoblikovanja, ki omogočajo spreminjanje zbirk prostorskih podatkov z namenom doseganja medopravilnosti;
e)
storitve, ki omogočajo dostop do storitev v zvezi s prostorskimi podatki.
Te storitve upoštevajo ustrezne uporabniške zahteve ter so preproste za uporabo, so na voljo javnosti in dostopne prek interneta ali drugega ustreznega telekomunikacijskega sredstva.
2.
Za namene storitev iz odstavka 1(a) se uporablja vsaj naslednja kombinacija iskalnih kriterijev:
a)
ključne besede;
b)
razvrstitev prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki;
c)
kakovost
in veljavnost
prostorskih
podatkov;
d)
stopnja skladnosti z izvedbenimi pravili iz
člena 7(1)
;
e)
geografska lokacija;
f)
pogoji za dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki ter za njihovo uporabo;
g)
javni organi, pristojni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in distribucijo zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki.
3.
Storitve preoblikovanja iz odstavka 1(d) se kombinirajo z drugimi storitvami iz navedenega odstavka tako, da se omogoči delovanje vseh teh storitev v skladu z izvedbenimi pravili, predvidenimi v
členu 7(1)
.
Člen 12
Države članice zagotovijo, da javni organi dobijo tehnično možnost za povezavo svojih zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki z omrežjem iz člena 11(1). Ta storitev se na zahtevo da na voljo tudi tretjim osebam, katerih zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki so v skladu z izvedbenimi pravili, ki določajo obveznosti zlasti glede metapodatkov, omrežnih storitev in medopravilnosti.
Člen 13
1.
Z odstopanjem od
člena 4(2) Direktive 2003/4/ES in
člena 11(1) te direktive lahko države članice omejijo javni dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki iz točk od
(b)
do (e) člena 11(1) ali do storitev e-trgovine iz člena 14(3), kadar bi tak dostop škodoval:
a)
zaupnosti postopkov javnih organov, če tako zaupnost predvideva zakon;
b)
mednarodnim odnosom, javni varnosti ali državni obrambi;
c)
sodnemu postopku, možnosti katere koli osebe do poštenega sojenja ali možnosti javnega organa, da vodijo kazensko ali disciplinsko preiskavo;
d)
zaupnosti poslovnih ali industrijskih informacij, kadar tako zaupnost predvideva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti zaradi varovanja upravičenih gospodarskih interesov, vključno z javnim interesom pri ohranjanju zaupnosti statističnih podatkov in davčne
tajnosti;
e)
zaupnosti
osebnih podatkov in/ali kartotek, ki se nanašajo na fizično osebo, kadar ta oseba ni privolila v razkritje informacij javnosti, če tako zaupnost predvidevata nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti;
f)
interesom ali varstvu katere koli osebe, ki je zahtevane informacije posredovala prostovoljno, ne da bi bila za to zakonsko obvezana ali bi bilo po zakonu mogoče to od nje zahtevati, razen če je ta oseba dala soglasje za razkritje zadevnih informacij;
g)
varstvu okolja, na katerega se taka informacija nanaša, na primer o nahajališču redkih vrst.
2.
Razlogi za omejitev dostopa, kakor je predvideno v odstavku 1, se razlagajo omejevalno, pri čemer se za vsak primer posebej upošteva javni interes, ki mu služi odobritev dostopa. V vsakem posameznem primeru se javni interes, ki mu služi razkritje, primerja z interesom, ki mu služi omejevanje ali pogojevanje dostopa. Na podlagi odstavkov 1(a), (d),
(e), (f) in (g)
države članice ne smejo omejevati dostopa do informacij o emisijah v
okolje.
3.
V
tem okviru in za namene uporabe pododstavka 1
(e)
tega člena države članice zagotovijo, da se izpolnijo zahteve iz Direktive 95/46/ES.
Člen 14
1.
Države članice zagotovijo, da so storitve iz
točk
(a)
in (b)
člena (11)1 dostopne javnosti
brezplačno.
2.
Podatki, ki so na voljo prek storitev pregledovanja, navedenih v točki (b) člena 11(1), so lahko v obliki, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo za komercialne namene.
3.
Če javni organi zaračunavajo stroške za storitve iz
točk (c)
ali (e) člena 11(1), države članice zagotovijo, da so na voljo storitve e-trgovine. Za te storitve se lahko uporabljajo
izjave
o omejitvi odgovornosti
ali klik-licence
.
Člen 15
1.
Komisija vzpostavi in upravlja geoportal INSPIRE na ravni Skupnosti.
2.
Države članice prek geoportala INSPIRE iz odstavka 1 Skupnosti ponudijo dostop do storitev iz člena 11(1). Države članice lahko ponudijo tudi dostop do navedenih storitev prek svojih lastnih točk dostopa.
Člen 16
Pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(2) in določajo zlasti naslednje:
a)
tehnične podrobnosti za storitve iz členov 11 in 12 ter minimalna merila za opravljanje teh storitev, ob upoštevanju obstoječih zahtev o poročanju ter priporočil, sprejetih v okviru okoljske zakonodaje Skupnosti, obstoječih storitev e-trgovine in tehnološkega napredka;
b)
obveznosti iz člena 12.
POGLAVJE V
SOUPORABA PODATKOV Člen 17
1.
Vsaka država članica sprejme ukrepe za souporabo zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki med svojimi javnimi organi iz točke (9)(a) in (b) člena 3. Ti ukrepi tem javnim organom omogočajo dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki ter izmenjavo in uporabo teh zbirk in storitev za naloge javnega značaja, ki lahko vplivajo na okolje.
2.
Ukrepi, predvideni v odstavku 1, izključujejo kakršne koli omejitve, ki
bi utegnile
povzročiti praktične ovire pri skupni uporabi zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki.
3.
Brez poseganja v
odstavek
2
lahko države članice
javnim organom, ki zagotavljajo zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki,
dovolijo
, da bi jih na podlagi licence in
/ali
za plačilo predajali javnim organom ali institucijam in organom Skupnosti, ki uporabljajo te zbirke prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki.
Pri zaračunavanju skupni dohodek od dobave dokumentov ne sme presegati stroškov za zbiranje, pripravo, reprodukcijo ali razširjanje.
4.
Dogovori o souporabi zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, predvidenih v odstavkih 1, 2 in 3, so na voljo javnim organom iz točk (9)(a) in (b) člena 3 drugih držav članic in institucijam in organom Skupnosti za namene opravljanja nalog javnega značaja, ki lahko vplivajo na okolje.
5.
Dogovori o souporabi prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, predvidenih v odstavkih 1, 2 in 3, so na podlagi vzajemnosti in enakosti na voljo ustanovam, ustanovljenim z mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenice so Skupnost in države članice, za izvajanje nalog, ki lahko vplivajo na okolje.
6.
Če so dogovori o souporabi zbirk prostorskih podatkov in z njimi povezanih storitev, predvidenih v odstavkih 1, 2 in 3, na voljo v skladu z odstavkoma 4 in 5, je te dogovore mogoče
brez poseganja v odstavek 2
pospremiti
z zahtevami v skladu z nacionalno zakonodajo
, ki pogojujejo njihovo uporabo.
7.
Z odstopanjem od tega člena lahko države članice omejijo souporabo, kadar bi ogrozila sodni postopek, javno varnost, državno obrambo ali mednarodne odnose.
8.
Države
članice institucijam in organom Skupnosti zagotovijo dostop do zbirk prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z usklajenimi pogoji. Izvedbena pravila, ki urejajo te pogoje, se sprejmejo v skladu s postopkom iz
člena 22(2).
POGLAVJE VI
USKLAJEVANJE IN DOPOLNILNI UKREPI Člen 18
Države članice
zagotovijo, da se
določijo ustrezne strukture in mehanizme za usklajevanje prispevkov vseh, ki imajo interes glede infrastrukture za prostorske informacije
, na različnih ravneh upravljanja
.
Te strukture usklajujejo med drugim prispevke uporabnikov, proizvajalcev, ponudnikov storitev z dodano vrednostjo in usklajevalnih organov v zvezi z ugotavljanjem ustreznih naborov podatkov, uporabniških potreb, zagotavljanjem informacij o obstoječih praksah in zagotavljanjem povratnih informacij o izvajanju te direktive.
Člen 19
1.
Komisija je odgovorna za usklajevanje INSPIRE na ravni Skupnosti, v ta namen pa ji pomagajo ustrezne organizacije in zlasti Evropska agencija za okolje.
2.
Vsaka država članica določi točko za stike, običajno javni organ, pristojno za stike s Komisijo v zvezi s to direktivo.
To točko za stike podpira koordinacijska struktura, ki upošteva porazdelitev pristojnosti in odgovornosti v državi članici.
Člen 20
Izvedbena pravila iz te direktive ustrezno upoštevajo standarde, ki so jih sprejeli evropski organi za standardizacijo v skladu s postopkom iz Direktive 98/34/ES, kakor tudi mednarodne standarde.
POGLAVJE VII
KONČNE DOLOČBE Člen 21
1.
Države članice spremljajo vzpostavitev in uporabo svojih infrastruktur za prostorske informacije. Komisiji in javnosti omogočijo stalen dostop do rezultatov tega spremljanja.
2.
Najpozneje …
* * Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
države
članice Komisiji pošljejo poročilo s kratkim opisom:
a)
načina usklajevanja ponudnikov javnega sektorja, uporabnikov naborov prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki ter posredniških organov, ter opisom odnosov s tretjimi osebami in opisom ureditve za zagotavljanje
kakovosti
;
b)
prispevka javnih organov ali tretjih oseb k delovanju in usklajevanju infrastrukture za prostorske informacije;
c)
informacij o uporabi infrastrukture za prostorske informacije;
d)
dogovorov o souporabi podatkov med javnimi organi;
e)
stroškov in ugodnosti izvajanja te direktive.
3.
Vsaka tri leta, z začetkom najpozneje … * Šest let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
, države članice Komisiji pošljejo poročilo s posodobljenimi informacijami v zvezi s točkami iz odstavka 2.
4.
Podrobna pravila za izvajanje tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 22(2).
Člen 22
1.
Komisiji pomaga odbor.
2.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.
Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
3.
Odbor sprejme svoj poslovnik.
Člen 23
Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju te direktive, ki med drugim temelji na poročilih držav članic v skladu s členom 21(2) in (3), do … ** Sedem let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
*, nato pa na vsakih šest let.
Poročilu se po potrebi priložijo predlogi za ukrepanje Skupnosti.
Člen 24
1.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, pred … ***
Dve leti
po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
**.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2.
Države članice sporočijo Komisiji besedila določb temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 25
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 26
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V ,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ ČLENOV 6(A), 8(1) IN 9(A)
1.
Referenčni koordinatni sistemi
Sistemi za izključno navajanje prostorskih informacij v prostoru v obliki niza koordinat (x,y,z) in/ali širine in dolžine ter višine, ki temeljijo na horizontalnem in vertikalnem geodetskem podatku.
2.
Geografska koordinatna mreža
Usklajena večločljivostna mreža s skupno točko izvora in standardizirano lokacijo ter velikostjo mrežnih celic.
3.
Zemljepisna imena
Imena območij, regij, krajev, velemest, predmestij, mest ali zaselkov ali katera koli geografski ali topografski pojav javnega ali zgodovinskega pomena.
4.
Upravne enote
Upravne enote za lokalno, regionalno in nacionalno upravo, ki razdeljujejo območja, na katerih države članice imajo in/ali izvajajo jurisdikcijo, ločene z upravnimi mejami.
5.
Naslovi
Lokacija nepremičnin, ki temelji na identifikatorjih naslova, običajno z imenom ulice, hišno številko, poštno številko.
6.
Katastrske parcele
Področja, ki jih opredeljujejo zemljiški kataster ali enakovredni registri.
7.
Prometna omrežja
Cestna, železniška, zračna in vodna prometna omrežja ter z njimi povezana infrastruktura. Vključuje povezave med različnimi omrežji. Vključuje tudi vseevropsko prometno omrežje, kakor je določeno v Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja UL L 228, 9.9.1996, str. 1 Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004, str. 1; popravljena različica v UL L 201, 7.6.2004, str. 1).
, in prihodnje preglede te odločbe.
8.
Hidrografija
Hidrografski elementi, ki vključujejo morska območja ter vsa druga vodna telesa in z njimi povezane dele, vključno s povodji in porečji. Po potrebi v skladu z opredelitvami v Direktivi 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).
in v obliki omrežij.
9.
Zavarovana območja
Področje, ki se določi ali upravlja v okviru mednarodnega prava in prava držav članic in Skupnosti z namenom, da se dosežejo posebni cilji ohranjanja.
PRILOGA II
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ ČLENOV 6(A), 8(1) IN 9(B)
1.
Digitalni model višin
Digitalni model višin za kopensko, zaledenelo in oceansko površino. Vključuje nadmorske višine, batimetrijo in obalne
mreže
.
2.
Pokrovnost
tal
Fizični in biološki pojavi na zemeljski površini, vključno z umetnimi površinami, kmetijskimi območji, gozdovi, (pol-)naravnimi območji, mokrišči, vodnimi telesi.
3.
Ortofoto
Geolocirani slikovni podatki zemeljske površine iz satelita ali senzorjev v zraku.
4.
Geologija
Geologija je določena v skladu s sestavo in strukturo. Vključuje živo skalo, vodonosnike in geomorfologijo.
PRILOGA III
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ ČLENOV 6(B) IN 9(B)
1.
Statistični okoliši
Enote za širjenje ali uporabo statističnih podatkov.
2.
Stavbe
Prostorska lega stavb.
3.
Tla
Tla in sloji prsti pod površjem, določeni po debelini, teksturi, zgradbi in vsebnosti delcev in organskih snovi, kamnitosti, eroziji, po potrebi povprečni nagib in predvidene zmogljivosti vodnih zalog.
4.
Namenska raba tal
Ozemlje, opredeljeno glede na svojo sedanjo in v prihodnje načrtovano funkcionalno razsežnost ali socialno-ekonomski namen (npr. stanovanjski, industrijski, trgovinski, kmetijski, gozdni, rekreacijski).
5.
Zdravje in varnost prebivalstva
Geografska razporeditev pogostih patoloških pojavov (alergije, rakasta obolenja, obolenja dihalnih poti itd.), podatki o učinkih na zdravje (biološki označevalci, zmanjšana rodnost, epidemije) ali počutje ljudi (utrujenost, stres itd.), povezanih neposredno (onesnaženost zraka, kemikalije, tanjšanje ozonskega plašča, hrup itd.) ali posredno (hrana, genetsko spremenjeni organizmi itd.) s kakovostjo okolja.
6.
Gospodarska javna infrastruktura
Vključuje komunalne naprave kot so kanalizacija, ravnanje z odpadki, oskrba z energijo in preskrba z vodo, upravne in socialne vladne službe kot so javne uprave, sedeži civilne zaščite, šole in bolnišnice.
7.
Naprave in objekti za monitoring okolja
Nahajanje in delovanje naprav in objektov za spremljanje okolja vključuje opazovanje in merjenje emisij, stanja okolja in drugih parametrov ekosistema (biološka raznolikost, ekološki pogoji vegetacije itd.) s strani javnih organov ali v njihovem imenu.
8.
Proizvodni in industrijski objekti in naprave
Območja za industrijsko proizvodnjo, vključno z obrati, ki jih zajema Direktiva
Sveta
96/61/ES
z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja
UL L 257, 10.10.1996, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.
ter objekti in napravami za odvzem vode, rudniki, skladišči.
9.
Objekti in naprave za kmetijstvo in ribogojstvo
Kmetijska oprema ter proizvodni objekti in naprave (vključno z namakalnimi sistemi, rastlinjaki in hlevi).
10.
Porazdelitev prebivalstva – demografski podatki
Geografska porazdelitev ljudi, vključno z značilnostmi populacije in ravnmi aktivnosti, razvrščenih po koordinatah, regiji, upravni enoti ali drugi analitični enoti.
11.
Območja upravljanja/zaprta območja/regulirana območja in poročevalske enote
Območja, ki se upravljajo, urejajo ali uporabljajo za poročanje na mednarodni, evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Vključujejo odlagališča odpadkov, zaprta območja okrog virov pitne vode, cone, občutljive na nitrate, urejene plovne poti po morju ali velikih celinskih vodah, območja za odlaganje odpadkov, cone z omejitvijo hrupa,
območja sevanja,
območja, kjer je potrebno dovoljenje za iskanje rud in rudarjenje, predele povodij, ustrezne poročevalske enote in območja upravljanja obalnih con.
12.
Območja nevarnosti naravnih nesreč
Ranljiva območja, opredeljena glede na naravna tveganja (vsi atmosferski, hidrološki, seizmični, vulkanski pojavi in požari, ki zaradi svoje lokacije, resnosti in pogostosti lahko resno ogrozijo družbo), npr. poplave, zemeljski plazovi in pogrezanje tal, snežni plazovi, gozdni požari, potresi, vulkanski izbruhi.
13.
Ozračje
Fizikalne razmere v atmosferi. Vključujejo prostorske podatke, ki temeljijo na merjenjih, vzorcih ali na kombinaciji le-teh, in merilne lokacije.
14.
Meteorološke značilnosti
Vremenske razmere in njihova merjenja; padavine, temperatura, izhlapevanje, hitrost in smer vetra.
15.
Oceanogeografske značilnosti
Fizikalne razmere oceanov (tokovi, slanost, višina valov itd.).
16.
Morske regije
Fizikalne razmere morij in slanih vodnih teles, razdeljenih v regije in podregije s skupnimi značilnostmi.
17.
Biogeografske regije
Območja z relativno homogenimi ekološkimi razmerami s skupnimi značilnostmi.
18.
Habitati in biotopi
Geografska območja, za katera so značilne posebne ekološke razmere, procesi, struktura in funkcije, ki fizično omogočajo organizmom, da tam živijo. Vključujejo kopenska in vodna območja, ki se razlikujejo po geografskih, abiotskih in biotskih značilnostih, ne glede na to, ali so popolnoma naravna ali polnaravna.
19.
Porazdelitev vrst
Geografska porazdelitev pojavljanja živalskih in rastlinskih vrst, razvrščenih po koordinatah, regiji, upravni enoti ali drugi analitični enoti.
20.
Energetski viri
Energetski viri, vključno z ogljikovodiki, vodno energijo, bioenergijo, soncem, vetrom itd., kjer je to ustrezno vključno s podatki o globini/višini glede velikosti vira.
21.
Mineralni viri
Mineralni viri, vključno s kovinskimi rudami, industrijskimi mineralnimi surovinami itd. kjer je ustrezno, vključno s podatki o globini/višini glede velikosti vira.
