A6-0133/2008
7.4.2008
POROČILO
o presoji programa PEACE in strategije za prihodnost
(2007/2150(INI))
Odbor za regionalni razvoj
Poročevalka:
Bairbre de Brún
PE 396.729v03-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................12
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o presoji programa PEACE in strategije za prihodnost
( 2007/2150(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 158 Pogodbe o ES,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih
UL L 161, 26.6.1999, str. 1. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2052/88 o nalogah Strukturnih skladov in njihovi uspešnosti ter o usklajevanju njihovih dejavnosti med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti
UL L 193, 31.07.1993, str. 5. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 4253/88 o določbah za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede usklajevanja dejavnosti različnih strukturnih skladov med seboj in z Evropsko investicijsko banko ter drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti
UL L 193, 31.07.1993, str. 20. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 214/2000 z dne 24. januarja 2000 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko
UL L 24, 29.01.2000, str. 7. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2236/2002 z dne 10. decembra 2002 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2003–2004)
UL L 341, 17.12.2002, str. 6. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1105/2003 z dne 26. maja 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih
UL L 158, 27.06.2003, str. 3. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 173/2005 z dne 24. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti
UL L 29, 02.02.2005, str. 3. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 z dne 24. januarja 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti za Mednarodni sklad za Irsko (2005–2006)
UL L 30, 03.02.2005, str. 1. ,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1968/2006 z dne 21. decembra 2006 o finančnih prispevkih Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)
UL L 409, 30.12.2006, str. 86. ,
– ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1082/2006 z dne 5. julija 2006 o Evropski skupini za ozemeljsko sodelovanje
UL L 210, 31.07.2006, str. 19. ,
– ob upoštevanju Sporočila Komisije o posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem ( KOM(1994)0607 ),
– ob upoštevanju Sporočila Komisije o poročilu o Mednarodnem skladu za Irsko v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 177/2005 ( KOM(2006)0563 ),
– ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2000 o Mednarodnem skladu za Irsko in posebnem programu podpore za mir in spravo na Severnem Irskem ter obmejnih okrajih Irske (1995–1999), skupaj z odgovori Komisije (odstavek 58)
UL C 146, 25.05.2000, str. 1. ,
– ob upoštevanju javne obravnave o oceni programa PEACE in strategijah za prihodnost, ki jo je 20. novembra 2007 organiziral Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj,
– ob upoštevanju delovne skupine za Severno Irsko, ki je bila ustanovljena po obisku predsednika Evropske komisije Joséja Manuela Barossa v Belfastu maja 2007,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ( A6-0133/2008 ),
A. ker sta bila programa Evropske unije PEACE I in II, ki se financirata v okviru uredb Sveta (ES) št. 1105/2003 in173/2005, namenjena zagotavljanju miru in sta zajemala dva glavna elementa: izkoriščanje možnosti, ki izhajajo iz miru, in obravnavanje zapuščine konflikta in nasilja,
B. ker je bilo in je še vedno sodelovanje EU pri programih PEACE zelo koristno in je evropska povezanost s tovrstnimi projekti za vzpostavljanje miru, poleg zagotavljanja finančnega instrumenta, ponovno pokazala pomen EU kot nevtralnega organa, ki ima strokovno znanje in izkušnje ter dolgoročno vizijo za oblikovanje programa,
C. ker postopek sprave poteka na več ravneh in ga je treba dejavno spodbujati, čeprav ga ni mogoče vsiliti
Reconciliation after Violent Conflict, International IDEA, 2003, Stockholm. ,
D. ker je vzpostavljanje miru in sprave po naravi negotovo, a je edini način za premostitev političnih, gospodarskih in družbenih problemov v regiji, zaradi česar bi pri projektih za vzpostavitev zaupanja moralo biti na voljo dovolj prostora za preskušanje in inovacije, da bi jih lahko pričeli izvajati,
E. ker sta zaradi konflikta na Severnem Irskem nastali dve povsem ločeni skupnosti, to pa je pripeljalo do globokega družbenega, gospodarskega in političnega prepada,
F. ker se lahko s stiki in vzpostavljanjem zaupanja spreminjajo negativna stališča ter ker spodbujanje medsebojnega razumevanja med mladimi pomaga prihodnjim voditeljem razumeti zgodovino in kulturo obeh skupnosti,
G. ker lahko partnerstvo z lokalnimi skupnostmi vzame več časa, ker vključuje več udeležencev in postopkov, čeprav je jasno, da so dodatne koristi bistvene, ker se z nižjo ravnijo prenesenih pooblastil in višjo ravnijo sodelovanja poveča ozaveščenost o programih in EU,
H. ker so skupine, ki so bile prej marginalizirane, in ljudje, ki sta jih konflikt in nasilje najbolj prizadela, dobili možnost, da v okviru programa PEACE dejavno pripomorejo k vzpostavljanju miru; ker projekti v okviru programov PEACE koristijo delom družbe, ki so najbolj marginalizirani, in sicer z razvojem dejavnosti za posameznike in skupine, kot so žrtve konflikta, starejše in ranljive osebe, invalidi, žrtve nasilja v družini, nekdanji zaporniki ter brezposelna mladina
Program EU za mir in spravo – Vpliv, SEUPB. ,
I. ker je veliko ljudi prostovoljno sodelovalo pri projektih vzpostavljanja miru in sprave,
J. ker je bistvenega pomena, da programi za vzpostavljanje miru, zlasti tisti, v katere so vključene skupine iz obeh skupnosti in prostovoljne skupine, sredstva prejemajo tudi potem, ko se bo program financiranja PEACE zaključil;
K. ker sta prostovoljni in javni sektor dobro znana po svojih dosežkih pri preprečevanju družbenega nazadovanja in pomanjkanja ter sta primerna za razvijanje in zagotavljanje najnujnejših storitev za najbolj prikrajšane v družbi ter ker imajo ženske zelo pozitivno vlogo pri vzpostavljanju miru,
L. ker so programi PEACE z ustanavljanjem novih družb prispevali k razvoju gospodarskih projektov na ogroženih območjih,
M. ker se mnoge pobude obeh skupnosti in prostovoljne pobude, financirane iz PEACE II, izvajajo na stalni osnovi in zagotavljajo javne storitve zlasti za marginalizirane skupine; ker so te pobude in njihovo nadaljnje izvajanje odvisne od tega, ali bo financiranje odobreno tudi za naprej;
N. ker je eden od vidikov gospodarskega razvoja, ki se je začel v okviru programov PEACE, njegov dober vpliv na mesta in podeželje,
O. ker je financiranje v okviru Mednarodnega sklada za Irsko pogosto dopolnjujoče ter sta oba programa, Mednarodni sklad za Irsko in PEACE, omogočila, da so projekti dosegli raven, na kateri lahko dostopajo do drugih sredstev EU, kot na primer Interreg,
P. ker si je več ukrepov v podprogramih PEACE, programih Mednarodnega sklada za Irsko in pobudi Interreg zelo podobnih in se ponekod dejavnosti precej podvajajo,
Q. ker so odgovornost in preglednost, sodelovanje, priznavanje medsebojne odvisnosti vseh ljudi, uspešna odprava neenakosti, spodbujanje raznolikosti in upoštevanje ranljivih skupin ter enakih možnosti pomembni elementi za vzpostavljanje miru in sprave,
R. ker začasna komisarka za žrtve in preživele v svojem poročilu navaja, da so skupine za pomoč žrtvam in preživelim odvisne od občasnega financiranja iz PEACE, zaradi česar opozarja na nejasnost glede tega, kako se bodo projekti za žrtve in preživele nadaljevali, ko teh sredstev ne bo več; ker sta prvi minister Severne Irske in njegov namestnik nedavno imenovala štiri nove komisarje za žrtve
Pomoč žrtvam in preživelim – Kako se odzvati na človeško zapuščino, januar 2007. .
S. ker sta varstvo in spodbujanje človekovih pravic sestavni del vzpostavljanja miru ter obnove družbe po konfliktih,
1. poudarja, da je krepitev lokalnega vpliva bistveni del vzpostavljanja miru ter da se s sodelovanjem civilne družbe izboljšujeta oblikovanje politike in način upravljanja družbe;
2. izpostavlja, da so se z razvojem različnih mehanizmov izvajanja skupaj s prostovoljnim sektorjem, pri nevladnih organizacijah in lokalnih organih pridobile obsežne izkušnje na področju ravnanja s sredstvi EU; upa, da se lahko takšni mehanizmi zagotavljanja od spodaj navzgor uporabijo pri zagotavljanju drugih programov financiranja;
3. pozdravlja prispevek programov PEACE in Mednarodnega sklada za Irsko h gospodarskemu in družbenemu razvoju; ugotavlja, da je bilo pred izvajanjem Mednarodnega sklada za Irsko na ogroženih območjih vzpostavljeno eno podjetniško središče, ki se je s podporo Mednarodnega sklada za Irsko in tamkajšnjega okrožnega sveta razvilo v mrežo dvaintridesetih podjetniških središč, kar prispeva k povečanju zaupanja in upanja sodelujočih;
4. poudarja, da se mora sodelovanje med udeleženci v programih, ki jih financirata PEACE in Mednarodni sklad za Irsko, nadaljevati po koncu programov; poziva državne organe, naj nadaljujejo to delo, ki se je izkazalo za učinkovito, in zagotovijo nadaljevanje financiranja tega dragocenega dela po koncu financiranja programov PEACE;
5. poziva vladi Združenega kraljestva in Irske, naj vzpostavita začasno ureditev za financiranje skupin iz skupnosti in prostovoljnih skupin, še zlasti da se zapolni čas med koncem programov financiranja PEACE II in začetkom PEACE III;
6. poziva Komisijo in vladi Združenega kraljestva in Republike Irske, naj se povežejo s komisarji za žrtve in preživele ter skupaj poiščejo način, ki bo omogočal, da bodo skupine za pomoč žrtvam in preživelim tudi vnaprej prejemale finančno podporo ne glede na to, da se bo vse financiranje iz PEACE zaključilo;
7. poziva Skupnost, naj v zvezi z delovno skupino za Severno Irsko pri oblikovanju prihodnjih pobud podvoji dejavni pristop državljanov, ki je del programa PEACE I in PEACE II; opozarja na pomen uravnovešenega regionalnega razvoja za stabilizacijo mirovnega procesa, vključno z infrastrukturo, ki ni dovolj razvita v primerjavi z drugimi regijami v EU, in poziva delovno skupino za Severno Irsko, naj bo bolj pozitivno naravnana pri svoji podpori razvoju infrastrukture;
8. poziva k nadaljnjemu razvoju čezmejnega dela, glede na to, da ima to delo osrednji pomen pri obnavljanju mestnih in podeželskih skupnosti na obmejnih območjih; zahteva nadaljnji razvoj sodelovanja med lokalnimi gospodarskimi zbornicami in organi javnega sektorja ter forumov za prostovoljni in javni sektor na obeh straneh meje, pa tudi za prostovoljne organizacije, ki že delujejo na čezmejni osnovi;
9. poziva irsko vlado, naj nemudoma prične izvajati Uredbo (ES) št. 1082/2006.
10. zahteva, da se v okviru programov financiranja široko uporablja posvetovanje, obsežno in manj obsežno ter lokalno usmerjeno, ter poudarja, da je pomembno zavarovati sheme, ki bi omogočale odobritev manjših zneskov nepovratnih sredstev za takojšnje financiranje dela, ki je nujno, in dela, katerega rezultatov ni mogoče preprosto ovrednotiti, ter sheme, ki zagotavljajo dolgoročno trajnost in lahko prispevajo k lokalnim skupnostim;
11. zahteva, da se zmanjša birokracija in se zagotovi, da majhni projekti ne bodo preobremenjeni;
12. priznava, da je vzpostavljanje miru dolgotrajen in razvojen proces ter da je za stabilen razvoj v smeri miru in sprave potreben čas; poziva k daljšemu časovnemu okviru za posamezna nepovratna sredstva, s čimer se bo omogočilo, da bodo projekti res nekaj dosegli; priznava, da k miru in spravi pomembno prispevajo ne le gospodarske, pač pa tudi kulturne in športne pobude, zato bi jih bilo treba še bolj podpreti;
13. ugotavlja, da je socialno-ekonomski sektor podsektor prostovoljnega in javnega sektorja, pri čemer so posvetovanja v zvezi z njim pomembna za razvoj lokalnih strategij in območij; meni, da so lokalna podjetja prav tako vplivni udeleženci;
14. poudarja, da je za razvoj podeželja zdaj potrebna večja sinergija med financiranjem razvoja kmetijstva, podeželja in regionalnega razvoja, med ohranjanjem narave, ekoturizmom in proizvodnjo ter uporabo obnovljivih virov energije;
15. poudarja, da morajo imeti ljudje preprost dostop do informacij o zgodbah o uspehu, povezanimi s projekti, ki sta jih financirala programa PEACE I in PEACE II ter Mednarodni sklad za Irsko; meni, da je treba izkušnje, pridobljene s takšnimi projekti, deliti s sodelujočimi pri drugem mednarodnem delovanju na področju vzpostavljanja miru; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi zbirke podatkov, ki bi bila orodje za olajšanje delovanja na področju miru in sprave doma in v tujini; poleg tega poziva, naj se v oblikovanje regionalnih in metropolitanskih omrežij vključijo vse ravni;
16. priporoča, naj se pripravijo obsežne strategije, s katerimi se bo zagotovilo, da bodo primeri dobre prakse na voljo in da se bodo ti primeri uporabili na vseh stopnjah projekta, tj. pri zasnovi projekta, izvajanju, spremljanju in presoji;
17. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
OZADJE
Program EU za mir in spravo (PEACE II) je bil program, ki je sledil posebnemu programu za mir in spravo v obdobju 1995–1999 (PEACE I). Sedanji program PEACE III (2007–2013) temelji na strukturi prejšnjega programa, njegov cilj pa je okrepiti mirovni proces na Irskem, da se spodbuja miroljubna in stabilna družba ter pospeši sprava v regiji.
Program koristi različnim sektorjem, področjem, skupinam in skupnostim, ki jih je konflikt še posebej prizadel, ter spodbuja projekte med skupnostmi. Lokalne partnerske strukture in nevladne organizacije so upravljale z največjim delom sredstev v okviru programa PEACE, katerega cilj je različnim delom skupnosti omogočiti srečevanje in delovanje na ravni skupnosti.
Organ za upravljanje tega programa je posebno programsko telo EU (SEUPB). Nadzorni odbor sestavljajo ključni regionalni partnerji (ki se enakopravno izberejo severno in južno od meje).
Tabela 1. Pregled programov PEACE I in PEACE II
PEACE I
dodeljenih 750.000.000 EUR
15.000 projektov
PEACE II
dodeljenih 994.000.000 EUR
7.000 projektov
To samoiniciativno poročilo opisuje izkušnje, pridobljene s tem programom EU ter povezane s pozitivnimi rezultati in najboljšimi praksami, ter poudarja, kaj bi bilo mogoče izboljšati, izzive, ki jih bo treba reševati, in izkušnje, ki jih bo treba pridobiti.
Prav tako je treba omeniti, da so prispevki EU v Mednarodni sklad za Irsko od leta 1989 med največjimi.
Tabela 2. Pregled Mednarodnega sklada za Irsko od ustanovitve leta 1986 do danes
Mednarodni sklad za Irsko → 849.000.000 EUR → 5.700 projektov → 55.000 delovnih mest
Mir in sprava
Evropska povezanost s projektom vzpostavljanja miru je pomembna, pri čemer Unija priznava povezavo med revščino, dobrim upravljanjem in konflikti
Glej na primer Sporočilo Komisije o upravljanju in razvoju (KOM(2003)615). . Poleg številnih sedanjih držav članic imajo tudi številne nove države kandidatke, kot so tiste z zahodnega Balkana
Kot je izraženo v solunski deklaraciji z vrha med EU in zahodnim Balkanom 21. junija 2003. , zgodovino konfliktov. Z umestitvijo konflikta na Irskem v širši evropski okvir bi bilo mogoče ponuditi koristne zunanje referenčne točke.
V skladu z ukrepom 4.1 programa PEACE II je potekala izmenjava izkušenj na ravni projektov med območji v Evropi in drugod, vključno z Albanijo, Belorusijo, Moldavijo, Srbijo, Ukrajino in Bosno. Zdaj potekajo razprave v zvezi z možnostmi vzpostavitve vseevropske mreže regij in mest, v katerih se končujejo konflikti ali ki imajo izkušnje s končanjem konfliktov ali se srečujejo s konflikti in izključenostjo.
V zvezi s preprečevanjem konfliktov ter razvijanjem in vzpostavljanjem miru je vedno bolj jasno, da gospodarski razvoj sam po sebi, čeprav je zelo pomemben, ne more zagotoviti trajnega miru. Najpomembnejši dejavnik na tem področju so uravnotežen razvoj ter ukrepi, ki spodbujajo učinkovito upravljanje in stabilno družbo.
Razumevanje sprave v zvezi z razvojem programa PEACE temelji na pet neločljivo povezanih in prekrivajočih se področij modela Hamber/Kelly
Dokument Gráinne Kelly in Brandona Hamberja: „Coherent, contested or confused? Views on reconciliation in Northern Ireland“, v: „Reconciliation: Rhetoric or Relevance? A roundtable discussion on concepts and practices of reconciliation“, Belfast, 9. junij 2004. :
• razvoj skupne vizije medsebojno odvisne in pravične družbe;
• sprijaznjenje s preteklostjo in njeno sprejemanje;
• vzpostavitev pozitivnih odnosov;
• znatne kulturne spremembe in spremembe odnosa ter
• znatne družbene, gospodarske in politične spremembe.
Zamisel številnih mednarodnih strokovnih sodelavcev je, da je vzpostavljanje miru in prizadevanje za spravo dolgotrajen proces , pri katerem je najpomembnejše sodelovanje ranljivih skupin.
Sodelovanje z lokalnimi skupnostmi je morda bolj zamudno, vendar so pridobljene koristi bistvene. Program PEACE kaže, da je ozaveščenost o programu in EU ter o prispevkih EU večja, kadar se uporabijo mehanizmi dodeljenih finančnih sredstev na lokalni ravni in kadar poteka sodelovanje na lokalni ravni.
Program PEACE Evropske unije
Struktura posvetovalnih postopkov in zasnova programa PEACE sta enako pomembni kot sam program.
PEACE je ponudil priložnosti za sodelovanje in dialog ter ljudem približal odločanje in odgovornost za razvoj skupnosti. PEACE I je spodbujal sodelovanje med civilno družbo in političnimi voditelji na ravni skupnosti. Nekatere organizacije skupnosti in politični voditelji so prvič sodelovali z gospodarskimi akterji pri načrtovanju politike za naložbe na njihovih območjih v okviru programa PEACE.
Kljub večjim težavam sta obe skupnosti sprejeli program PEACE I, k čemer so pripomogli organi financiranja, ki so delovali v okviru skupnosti, s čimer se je prispevalo k splošnemu cilju izboljšanja družbenih in gospodarskih pogojev z neposrednim stikom z lokalnimi skupnostmi.
Programa PEACE sta financirala široko vrsto projektov, vključno s projekti otroškega varstva in podaljšanega bivanja, podjetniškimi parki ter malimi podjetji v mestih in na podeželju. Številni projekti, financirani v okviru programov PEACE, so bili vzpostavljeni za izpolnitev lokalnih zahtev. Ti projekti so povečali zaupanje in sposobnosti ter pomagali spodbujati boljše vizije za prihodnost. Vpliv teh projektov na mir je bil enako velik kot vpliv drugih projektov, ki so tradicionalno opredeljeni kot „projekti miru“. Postavili so močne temelje za spravo.
Vrsta projektov, ki so se financirali v okviru programa PEACE, je pomagala pri spodbujanju okolja, v katerem so imeli politični sporazumi veliko možnosti za uspeh.
PEACE je financiral prometno infrastrukturo, vključno z načrti obvozov in pobudami o podeželskem prometu, ki so prispevali h gospodarski obnovi in prenovi ter olajšali akreditirano usposabljanje in druge učne sisteme. Program PEACE je financiral podporne projekte za priseljenske delavce in projekte, ki cenijo raznoliko etnično mešanico družbe kot celote.
Projekti za nekdanje zapornike, ki jih je financiral program PEACE, so bili del lokalnih mrež prostovoljnih in javnih organizacij, vključno s partnerstvi za obnovo, podjetniškimi središči in javnimi forumi. Delo pri nekaterih projektih je potekalo neposredno z nekdaj nasprotnimi skupinami, vključno s tradicionalno sovražnimi političnimi skupinami ali državnimi organi, s katerimi skupine sicer ne bi imele stika.
Medskupnostni vidiki so prispevali k uresničevanju cilja programa. Pri tem je pomembno, da program vključi široko vrsto različnih udeležencev, ki iščejo skupen cilj ali korist, ter da lahko pomaga pri razvoju modelov za sodelovanje javnosti pri razvoju politike. Ženske skupine so bile uspešne in imajo zelo pozitivno vlogo pri vzpostavljanju miru.
Številne družbene, gospodarske in kulturne dejavnosti, ki so običajne v drugih delih Evrope, v čezmejni razsežnosti na Irskem niso potekale. Nekatere dejavnosti so bile več let prekinjene. Pri doseganju ciljev programa so bili pomembni čezmejni vidiki , torej običajne čezmejne družbene, gospodarske in kulturne dejavnosti, pa tudi projekti, namenjeni raziskovanju vizij družbe v prihodnosti.
K zasnovi in oblikovanju programa PEACE I so veliko prispevali ljudje na ravni skupnosti. Prostovoljni sektor se je iz tega procesa veliko naučil, zakonodajni sektor pa se je naučil, kako je treba delati v partnerstvu s prostovoljnimi sektorji in sektorji skupnosti. Večji poudarek je bil namenjen gospodarstvu in ekonomski upravičenosti programa PEACE II. Na žalost se del pristopa od spodaj navzgor med načrtovanjem programa PEACE II ni ohranil. Kljub temu so imele številne skupine koristi od programa PEACE II, ker so izkoristile možnosti, ki izhajajo iz napredka pri mirovnem procesu.
Prihodnost
Odločitev EU, da bo podaljšala program PEACE II do leta 2006 in pripravila program PEACE III za obdobje 2007–2013, je bil na ravni Skupnosti velik pozitiven znak podpore mirovnemu procesu ter znak zaupanja v napredek pri doseganju stabilne in mirne družbe.
V programu PEACE III je poudarjena sprava, za opredelitev sprave pa program prav tako uporablja delo Hamberja in Kellyjeve. Načrtovalci in izvajalci programa PEACE III morajo pri izbiri projektov za financiranje dobro razumeti njuno delo.
Prav tako je bilo odločeno, da mora financiranje projektov potekati na bolj strateški način in da razpis za prošnje ne poteka na podlagi javne objave. Zdaj je prezgodaj oceniti, ali bo ta strateški pristop pravičen, najpomembneje pa je, da se ne izgubi lokalno partnerstvo na lokalni ravni. Pav tako je pomembno, da se to ne izgubi tudi pri drugih programih EU za obdobje 2007–2013. Prostovoljni sektor dela je dobro poznan po svojih dosežkih pri preprečevanju družbenega nazadovanja in pomanjkanja ter je v dobrem položaju za razvijanje in zagotavljanje najnujnejših storitev, zlasti za najbolj prikrajšane v družbi. To izkušnjo je treba v raznih regionalnih razvojnih programih pogosteje uporabljati. Nekatere izkušnje o sodelovanju na lokalni ravni, pridobljene na podlagi programov PEACE I in II, se morajo uporabiti pri strukturnih skladih EU na splošno.
Da se presežejo veliki dosežki, pridobljeni s programoma PEACE I in PEACE II, je treba najboljšo prakso potrditi, zabeležiti in dati na voljo drugim. To najboljšo prakso je treba vključiti na vsa področja.
Med obiskom v Belfastu 1. maja 2007 je predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso napovedal oblikovanje delovne skupine v okviru Komisije, ki bi preučila, kako izboljšati dostop regije do politik in programov Skupnosti ter njeno udeležbo pri teh. Komisarko za regionalno politiko Danuto Hübner je pozval, naj prevzame političen nadzor nad to delovno skupino. S tem bi se lahko močno izboljšal napredek v regijah. Najkoristneje bi bilo, da bi člani delovne skupine poznali izkušnje, pridobljene pri drugih projektih v zvezi s programi PEACE in Mednarodnim skladom za Irsko, ter njihovo dobro prakso.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.3.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
45
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Antonio De Blasio, Bairbre de Brún, Petru Filip, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, James Nicholson, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Dimitar Stoyanov, Margie Sudre, Andrzej Jan Szejna, Kyriacos Triantaphyllides, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Bernadette Bourzai, Jan Březina, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Richard Seeber
