5.10.2004
PREDLOG RESOLUCIJE
k vprašanju za ustni odgovor B6‑0015/2004
v skladu s členom 108(5) Poslovnika,
ki ga predlagajo Françoise Castex, Glenys Kinnock, Erika Mann, Miguel Angel Martínez Martínez in Margrietus J. van den Berg
v imenu skupine PSE
o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom 'Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od 2006 do 2015'
Resolucija Evropskega parlamenta o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom 'Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od 2006 do 2015' ( KOM(2004) 461 )
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o državah v razvoju, mednarodni trgovini in trajnostnemu razvoju: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od 2006 do 2015 ( KOM(2004) 461 ) UL C ... . ,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 UL L 346, 31.12.2001, str. 1. ,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2211/2003 z dne 15. decembra 2003, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2501/2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 in podaljšuje njeno veljavnost do 31. decembra 2005 UL L 332, 19.12.2003, str. 1. ,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2001 o shemi splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 UL C 153E, 27.6.2002, str. 30. ,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2003 o shemi splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 in o podaljšanju njene veljavnosti do 31. decembra 2005 P5-TA(2003)0538. ,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Krepitev kulture posvetovanja in dialoga - splošna načela in minimalni standardi za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi strankami" ( KOM(2002) 704 ) UL C ... . ,
–
ob upoštevanju Deklaracije iz Dohe, sprejete na četrti ministrski konferenci WTO od 9. do 13. novembra 2001,
–
ob upoštevanju rezultatov svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (WSSD) v Johannesburgu (Južna Afrika) od 26. avgusta do 4. septembra 2002,
–
ob upoštevanju sporazuma iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Monterreyju (Mehika) od 18. do 22. marca 2002,
–
ob upoštevanju Deklaracije tisočletja iz leta 2000 in zavezanosti ZN in njenih držav članic k doseganju Razvojnih ciljev novega tisočletja do leta 2015;
–
ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,
A.
ker je bil splošni sistem preferencialov (GSP) vse od njegove uvedbe leta 1971 naprej ključno orodje razvojne politike EU kot tudi trgovinske politike ES,
B.
ker Komisija v svojem sporočilu določa nove desetletne smernice za splošni sistem preferencialov kot osnovo za serijo triletnih uredb,
C.
ker bo vsaka sprememba v sedanji shemi GSP neposredno, pozitivno in negativno, vplivala na veliko število zainteresiranih strani,
D.
ker se je, kot je navedeno v sporočilu Komisije "Krepitev kulture posvetovanja in dialoga - splošna načela in minimalni standardi za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi strankami" ( KOM(2002) 704 ), Evropska komisija zavezala k obsežnim in preglednim posvetovanjem s stranmi, na katere vpliva kakršna koli večja politična pobuda,
E.
ker je izkoristek GSP (definiran kot tisti delež uvoza iz celotnega obsega trgovine po načelih GSP, ki je dejansko izkoristil carinske preferenciale) v zadnjih letih ostajal na nezadovoljivo nizki ravni (npr. 52,5% v letu 2002),
F.
ker je prizivno telo WTO v odločbi o shemi splošnega sistema preferencialov (GSP) ES z dne 7. aprila 2004 navedlo, da lahko razvite države določijo različne tarife za izdelke iz različnih držav upravičenk do GSP, če so te diferencialne tarife v skladu z ostalimi določbami klavzule o upravičenosti in tako ne zapostavljajo držav z enakimi razvojnimi, finančnimi in trgovskimi potrebami, katerim so ugodnosti namenjene,
1.
pozdravlja cilje iz sporočila in podpira odločnost Komisije, da izboljša sedanji splošni sistem preferencialov s poenostavljenimi, stabilnejšimi in jasnejšimi določbami, z osredotočanjem preferencialov na tiste države v razvoju, ki jih najbolj potrebujejo, in z dodatnim poudarkom na trajnostnem razvoju;
2.
ugotavlja, da Komisija za dosego teh ciljev predlaga daljnosežne reforme sedanjega sistema GSP, med drugim zmanjšanje števila določb s petih na tri, nov ocenjevalni sistem, osnovan samo na merilih tržnega deleža, ter poenostavitev pravil o izvoru;
3.
ugotavlja, da se to pomembno sporočilo, ki določa nove desetletne smernice za GSP, ne nanaša na nobeno prejšnjo temeljito oceno delovanja in vplivov sedanjega GSP kot sredstva, s katerim bi oblikovalci politike pridobili zanesljive informacije tako o potrebnosti reform kot o možnostih za izboljšanje;
4.
obžaluje, da sporočilo Komisije ni rezultat ustreznega posvetovanja zainteresiranih strani in da prihaja prepozno za kakršna koli konkretna posvetovanja v pričakovanju objave predloga za naslednjo uredbo;
5.
opozarja, da carine še nikoli niso bile tako nizke in da bi morala biti nadaljnja zniževanja tarif predmet sporazuma na pogajanjih WTO o razvojni agendi iz Dohe, ter ugotavlja, da bi se moral s posledično odpravo preferencialov ukvarjati novi sistem GSP;
6.
poudarja, da bi morala zaradi izboljšanja učinkov na posebne potrebe držav v razvoju naslednja uredba o GSP:
a) dodeljevati preferenciale v skladu z izvoznim potencialom primernih držav v razvoju;
b) razširiti veljavnost preferencialov na nove izdelke, precejšnje število izdelkov, trenutno opredeljenih s kategorijo 'občutljivo', pa prekvalificirati v kategorijo 'normalno';
c) upoštevati pomembnost suverenosti hrane in pravice vsake države, da pri izvajanju GSP zaščiti svoje kmetijstvo;
d) d) zagotoviti, da izvajanje novega ocenjevalnega sistema ne bo negativno vplivalo na nobeno državo v razvoju;
e) e) zagotoviti, da se 'GSP Plus' uporabi za vse države v razvoju, ki ne izpolnjujejo meril za EBA;
7.
poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve preferencialov za kategorijo "občutljivo";
8.
pozdravlja splošno težnjo po poenostavitvi ocenjevalnega mehanizma, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da novi ocenjevalni sistem, kot ga je zastavila Komisija, temelji samo na merilih tržnega deleža, ne upošteva pa kazalcev razvoja in revščine, ter verjame, da bi takšen sistem lahko zapostavljal velike, toda revne izvoznike;
9.
poudarja potrebo po natančni oceni dobrih in slabih plati novega ocenjevalnega sistema in po mehanizmu za ublažitev škodljivih vplivov, ki bi jih lahko ocenjevanje povzročilo revnemu delu prebivalstva v državah v razvoju;
10.
poziva Komisijo, naj še pred objavo naslednje uredbe o GSP priskrbi več informacij o vplivu različnih ocenjevalnih pragov na sedanje države upravičenke do GSP;
11.
podpira spodbujanje trajnostnega razvoja kot ključnega dela GSP, vendar opozarja na osnovni pogoj, da mora biti predlagani enotni sistem dodatnih koncesij (GSP plus) preprost in predvidljiv ter združljiv s klavzulo WTO o upravičenosti, tako da vključuje objektivna merila za izbor in ocenjevanje držav upravičenk;
12.
vztraja, da morajo države upravičenke za izpolnitev sprejemnih meril za 'GSP Plus' nujno tako ratificirati kot izvajati ustrezne mednarodne konvencije, in da mora bodoča uredba določiti zanesljive ocenjevalne postopke za preverjanje dosežkov teh držav, ki bodo za primere nezadostnega izvajanja določali možnost začetka preiskave;
13.
verjame, da se je potrebno o vsaki prijavi države za obravnavo v okviru 'GSP Plus' posvetovati z Evropskim parlamentom in s socialnimi partnerji;
14.
predlaga, naj omenjena uredba zavoljo prilagodljivosti in učinkovitosti izvajanja določil GSP o začasnem odvzemu preferencialov predvidi tudi možnost odvzema preferencialov 'GSP Plus' za določene sektorje v primeru resnih kršitev osnovnih delovnih standardov v teh sektorjih;
15.
vztraja, naj se EU zaveže k razvojni pomoči za vzpostavljanje novih zmogljivosti, ki bodo državam v razvoju pomagale izpolniti sprejemna merila za 'GSP Plus', drugače bi lahko standardi postali netarifne ovire (NTB) in veliko držav bi bilo izvzetih iz morebitnih prednosti sistema;
16.
pozdravlja poudarek Komisije na poenostavitvi;
17.
ugotavlja, da so pravila o izvoru in podobni upravni postopki dokazano eden od glavnih razlogov za premajhno uporabo trgovinskih preferencialov GSP, še posebej v primeru najmanj razvitih držav; poziva Komisijo, naj najmanj razvitim državam omogoči tehnično pomoč pri izvajanju teh standardov in naj pregleda svoje predpise in postopke, povezane s tem, zavoljo odstranjevanja ovir za boljšo uporabo preferencialov GSP;
18.
pozdravlja odločenost Komisije, da reformira sistem pravil o izvoru na ravni oblike, vsebine in postopkov;
19.
poziva Komisijo, naj prouči, še posebej z ozirom na najmanj razvite države, prednosti zamenjave delne regionalne kumulacije porekla z medregionalno kumulacijo in celovito oziroma svetovno kumulacijo; in naj prouči možnosti uporabe manj strogih pravil o izvoru za najmanj razvite države;
20.
poziva Komisijo, naj uskladi različne sisteme pravil o izvoru, ki jih uporabljajo obstoječi trgovinski sporazumi (npr. GSP/EBA, FTA, EPA);
21.
ugotavlja, kot je navedeno v Deklaraciji WTO iz Dohe, v sporazumu iz Monterreyja in v zaključkih svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johhanesburgu, da bi morale imeti države v razvoju na voljo tehnično pomoč za pripravo institucionalnih in regulatornih zmogljivosti, potrebnih za izkoristek prednosti mednarodne trgovine in sistemov preferencialov;
22.
verjame, da bi morala EU za nudenje ustrezne pomoči državam v razvoju in za učinkovito prilagoditev svoje trgovinske politike potrebam držav v razvoju opravljati redne ocene vpliva GSP na prebivalstvo držav v razvoju;
23.
ugotavlja, da Evropski parlament za izvajanje dokončnega ocenjevanja na osnovi zanesljivih informacij potrebuje nadaljnja pojasnila o podrobnostih in mehanizmih izvajanja različnih ukrepov, čeprav odločno podpira cilje, ki jih je postavila Komisija;
24.
poziva Svet in Komisijo, naj začneta posvetovalni proces o prvi uredbi o uvedbi novega GSP dovolj zgodaj za ustrezno vključevanje in posvetovanje z državami partnerkami, nevladnimi telesi in institucijami EU, vključno z Evropskim parlamentom;
25.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
