14.9.2009 B7-0044/2009 PREDLOG RESOLUCIJE k izjavi Komisije
v skladu s členom 110(2) poslovnika
o gozdnih požarih poleti 2009
Martin Schulz
,
Marita Ulvskog
,
Linda McAvan
,
Stavros Lambrinidis
,
Juan Fernando López Aguilar
,
Edite Estrela
,
Gilles Pargneaux
,
Anni Podimata
,
Kriton Arsenis
,
Georgios Stavrakakis
,
Andres Perello Rodriguez
,
Luis Manuel Capoulas Santos
,
Inés Ayala Sender
,
Maria Badia i Cutchet
,
María Paloma Muñiz De Urquiza
,
Francesca Balzani
,
Maria Eleni Koppa
,
Chrysoula Paliadeli
,
Sylvana Rapti
,
Giorgos Papakonstantinou
,
Jo Leinen
v imenu skupine S&D
PE428.648v01-00 B7‑0044/2009 Resolucija Evropskega parlamenta o gozdnih požarih poleti 2009
Evropski parlament,
– ob upoštevanju člena 174 Pogodbe o ES,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče ( P6_TA(2008)0304 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče ( KOM(2008)0130 ),
– ob upoštevanju poročila „Za evropsko enoto za civilno zaščito: evropska pomoč“, ki ga je dne 9. maja 2006 izdala Evropska komisija,
– ob upoštevanju poročila o gozdnih požarih v Evropi leta 2008, ki ga je izdal Skupni raziskovalni center Evropske komisije,
– ob upoštevanju poročila "Evropski gozdovi – razmere v ekosistemih in trajnostna raba", ki ga je leta 2008 izdala Evropska agencija za okolje,
– ob upoštevanju točke 12 sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju dne 15. in 16. junija 2006 glede odzivnosti Unije na izredne razmere, krize in nesreče,
– ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o naravnih nesrečah in o nesrečah, ki jih je povzročil človek, znotraj in zunaj Evropske unije, v katerih je pozval Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za tesnejše sodelovanje pri ukrepih civilne zaščite v primeru naravnih nesreč, da bi se njihove posledice preprečile ali kar se da zmanjšale zlasti z uvedbo dodatnih virov za civilno zaščito,
– ob upoštevanju svoje resolucije o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče P6_TA(2008)0304 .
, svoje resolucije o naravnih nesrečah v južni Evropi v tem poletju P6_TA(2007)0362 .
ter svoje resolucije o gozdnih požarih in poplavah P6_TA(2006)0349 .
,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o spopadanju z izzivi krčenja in propadanja gozdov,
– ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi solidarnostnega sklada Evropske unije ( KOM(2005)0108 ) in stališča Parlamenta s prve obravnave z dne 18. maja 2006 UL C 297 E, 7.12.2006, str. 331.
,
– ob upoštevanju evropskega soglasja glede humanitarne pomoči, ki so ga dne 18. decembra 2007 UL C 25, 30.1.2008, str. 1.
skupno sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic znotraj Sveta, Evropski parlament in Komisija,
– ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v okviru pomoči v primeru nesreč (smernice iz Osla), ki so bile revidirane 27. novembra 2006,
– ob upoštevanju smernic o uporabi vojaških sredstev in virov za civilno zaščito v podporo humanitarnim operacijam Združenih narodov v zapletenih izrednih razmerah (smernice MCDA), sprejetih marca 2003,
– ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker so številni požari v južni Evropi v letu 2009 povzročili smrt in uničenje v številnih delih evropske celine, zlasti v Grčiji, Španiji, Italiji, na Portugalskem in v Franciji, ter prizadeli države članice EU, najbolj oddaljene regije, zlasti Kanarske otoke, države prosilke in neposredne sosede EU,
B. ker naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, kot so požari , povzročajo občutno človeško, gospodarsko, okoljsko in kulturno škodo, in so v porastu, je treba nujno okrepiti odzivnost na ravni EU, a tudi ukrepe za preprečevanje in sanacijo,
C. ker so ti požari posledica številnih dejavnikov, vključno s podnebnimi spremembami, neprimernimi opredelitvami in neustreznim upravljanjem gozdov ter kombinacijo naravnih vzrokov in človeške malomarnosti, a tudi kaznivih dejanj skupaj z neustreznim izvajanjem zakonov o prepovedi nezakonite gradnje na zemljiščih, opustošenih zaradi požarov, in o zagotavljanju pogozditve,
D. ker se bodo težave z gozdnimi požari in sušami slabšale zaradi vedno pogostejših izjemno suhih poletij ter ker pretekle in nedavne izkušnje kažejo, da je treba okrepiti pripravljenost civilne zaščite Skupnosti, preprečevanje gozdnih in drugih požarov v divjini in odzivnost nanje,
E. ker na ravni EU ni smernic za preprečevanje gozdnih požarov,
F. ker države članice ostajajo odgovorne za politike o rabi tal, ki ne bodo posredno spodbujale namernih gozdnih požarov, ki jih povzroči človek zato, da bi se spremenil status rabe tal,
G. ker je v beli knjigi Komisije "Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti" (KOM/2009/0147) poudarjeno, da bodo podnebne spremembe povzročile večjo verjetnost in intenzivnost skrajnih vremenskih pojavov v Evropi, s čimer bo znatno narasla nevarnost za ljudi, infrastrukturo in okolje; se zaveda, da ima EU pomembno vlogo pri spodbujanju najboljših praks z oblikovanjem skupnega in usklajenega pristopa,
H. ker je za okrepitev sposobnosti Unije za spopadanje z nesrečami potreben pristop, ki bo zajemal preprečevanje nesreč, pripravljenost in odzivnost nanje ter sanacijo njihovih posledic na nacionalni, evropski in mednarodni ravni,
I. ker so po podatkih evropskega informacijskega sistema za gozdne požare v Evropi letos poleti požari prizadeli več kot 315.000 hektarov z rastlinjem in gozdovi poraščenih površin, in ker so najbolj prizadete države Grčija, Španija (zlasti Kanarski otoki), Portugalska, Italija, Hrvaška in Turčija, poziva Evropsko komisijo, naj hitro ukrepa in zagotoviti sredstva EU za prizadeta območja,
J. ker je treba izboljšati usklajenost med Svetom, Komisijo in državami članicami ter ustanoviti enoten in usklajen evropski okvir ne samo za sprejemanje preventivnih ukrepov, temveč tudi za celoten ciklus nesreč vse do končnih faz obnove, pri tem pa tesno sodelovati z Evropskim parlamentom,
K. ker so sedanje nesreče pogosto čezmejne narave in je zato treba ukrepati večstransko in usklajeno, ob upoštevanju škodljivih gospodarskih in družbenih posledic naravnih nesreč za regionalna gospodarstva, proizvodne dejavnosti in turizem,
L. ker morajo v svetu čedalje pogostejših in hujših naravnih nesreč, ki najhuje prizadenejo najrevnejše prebivalstvo, akterji EU s skupnimi močmi zagotoviti učinkovito dostavo humanitarne pomoči žrtvam in zmanjšati njihovo ranljivost,
M. ker je pomanjkanje skupnih opozorilnih sistemov in postopkov v primeru nevarnosti glavna skrb zaradi povečane mobilnosti državljanov po Evropi in tretjih državah,
N. ker mora EU priznati poseben značaj naravnih nesreč, ki se pojavljajo v obliki suš in požarov v Sredozemlju, ter temu primerno prilagoditi svoja orodja za preprečevanje, raziskovanje, obvladovanje tveganja, civilno zaščito in solidarnost,
1. izraža solidarnost s trpečimi svojci žrtev, ki so izgubile življenje, pa tudi s prebivalci prizadetih območij; se zahvaljuje vsem – gasilcem, vojakom, prostovoljcem in lokalnim organom – ki so sodelovali pri gašenju požarov in reševanju žrtev;
2. pozdravlja takojšnji odziv oblasti v nekaterih državah članicah; poziva Evropsko unijo in njene države članice k večji solidarnosti do prizadetih regij; se zahvaljuje za pomoč, ki so jo prejele njihove organi in reševalne službe;
3. obžaluje, da so bili ukrepi nacionalnih vlad za preprečevanje in gašenje požarov v številnih primerih očitno neuspešni pri zmanjševanju uničujočih posledic požarov, ter želi počastiti herojska dejanja posameznih državljanov in prostovoljcev, ki so pomagali gasiti požare in reševati življenja;
4. je zaskrbljen zaradi čedalje večjega števila naravnih nesreč, ki jih gre po besedah strokovnjakov večinoma pripisati podnebnim spremembam, ter poziva Komisijo, naj sprejme pobude za sklenitev ambicioznega mednarodnega sporazuma na prihodnji peti konferenci pogodbenic, ki bo srečanje pogodbenic kjotskega protokola, in bo potekala v Köbenhavnu, na Danskem, od 7. do 18. decembra 2009;
5. poudarja, da krčenje gozdov povzroča 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in da so gozdovi eni izmed najbolj dragocenih naravnih ogljikovih ponorov ter najučinkoviteje ublažijo podnebne spremembe, saj ne povzročajo nobenih negativnih in nepredvidljivih stranskih učinkov,
6. poudarja, da Komisija v svojem sporočilu "Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Köbenhavnu" (KOM (2009) 39) navaja, da bodo imela pravila o gozdarstvu, uporabi tal in spremembi uporabe tal bistveno vlogo pri zagotavljanju okoljske celovitosti njenih skupnih ciljev glede zmanjšanja emisij; poziva k 50-odstotnemu zmanjšanju bruto vrednosti krčenja tropskih gozdov do leta 2030 ter ugotavlja, da bodo naložbe v zmanjševanje krčenja gozdov zagotovile svetovno biotsko raznolikost ter lokalni dolgoročni trajnostni razvoj,
7. poudarja, da je nujno treba vzpostaviti skupen evropski okvir za zaščito gozdov, njihovo obnovo in pogozdovanje, če želi imeti Evropska unija še naprej glavno vlogo pri sklenitvi celovitega sporazuma o podnebnih spremembah v Köbenhavnu;
8. poziva Svet, naj nujno prilagodi pravila solidarnostnih skladov Evropske unije v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 18. maja 2006; znova izraža prepričanje, da bo nova uredba o solidarnostnem skladu EU, ki bo med drugim znižala merila za uporabo njegovih sredstev, Uniji omogočila učinkovitejši, prožnejši in hitrejši odziv na škodo, ki jo povzročijo naravne nesreče; odločno poziva Evropski svet, naj ne zavrne te uredbe in naj zahteva takojšnjo revizijo sedanje uredbe o solidarnostnem skladu EU;
9. poziva Komisijo, naj čim bolj prožno in brez odlašanja omogoči uporabo sredstev sedanjega solidarnostnega sklada EU, in sicer takoj, ko prizadete države vložijo vlogo za pomoč; meni, da je treba v primeru naravne nesreče nemudoma zagotoviti potrebna sredstva solidarnostnega sklada EU ter olajšati trpljenje žrtev in njihovih najbližjih na prizadetih območjih ter potešiti njihove potrebe;
10. ob poudarjanju, da so za preprečevanje in gašenje požarov odgovorni predvsem organi držav članic, poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za ustanovitev neodvisne stalne evropske enote za posredovanje, ki bo z najboljšo opremo in strokovnim znanjem pomagala državam članicam in prizadetim regijam med izredno močnimi gozdnimi požari in drugimi naravnimi nesrečami; s tem v zvezi ugotavlja, da mora Komisija preučiti možnosti za zagotovitev dostopa do dodatnih zmogljivosti, s čimer bi zagotovili hiter odziv na večje nesreče in ki bi bile na voljo iz drugih virov, tudi zasebnih;
11. priznava, da letošnja izkušnja še posebej kaže potrebo po večjih zmogljivostih civilne zaščite Skupnosti za preprečevanje gozdnih in drugih požarov v naravi, za pripravljenost in odzivanje nanje, ter odločno poziva Komisijo, naj ukrepa v ta namen; podpira dejavnosti za okrepitev pripravljenosti civilne zaščite držav članic, zlasti z izmenjavo strokovnjakov in zgledov najboljše prakse, usposabljanja in pripravljalnih projektov;
12. poziva Komisijo, naj razišče še druge možnosti za uspešnejše preprečevanje gozdnih požarov in za boljše metode in opremo za boj proti njim ter ponovno preuči načrtovanje in rabo tal; poziva države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za izboljšanje svoje zakonodaje na področju zaščite gozdov in njenega izvajanja ter se vzdržijo komercializacije in prerazvrščanja gozdnih območij ter njihovega prehajanja v zasebno last, da bi se izognili vmešavanju in špekulacijam; meni, da bi bilo v ta namen treba uporabiti vse dosegljivo strokovno znanje EU, tudi satelitske sisteme;
13. ponovno poziva Komisijo, naj vloži sveženj pravno obvezujočih instrumentov (npr. okvirno direktivo), s katerimi bi se zapolnile vrzeli glede preprečevanja in odzivanja na nesreče v obstoječi zakonodaji, politikah in programih EU;
14. ponovno poziva Komisijo, kot je že storil v svoji resoluciji dne 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (požari, suše in poplave) UL C 297 E, 7.12.2006, str. 375.
, naj vloži predlog direktive o preprečevanju in obvladovanju požarov, ki bo predvideval redno zbiranje podatkov, izdelavo načrtov in določitev območij tveganja, pripravo načrtov za obvladovanje tveganja požarov, popis dodeljenih virov in razpoložljivih sredstev, ki ga bodo morale opraviti države članice, uskladitev različnih udeleženih organov, minimalne zahteve glede izobrazbe osebja ter opredelitev odgovornosti na področju okolja in ustreznih sankcij;
15. poziva Komisijo, naj razišče možnost sodelovanja s sosednjimi državami EU in tretjimi državami v boju proti uničujočim požarom in izmenjavi dobre prakse in/ali zmogljivosti v nevarnih poletnih mesecih, da bi bili bolje pripravljeni na sezono gozdnih požarov leta 2010;
16. meni, da so za porast požarov poleg spremembe podnebja odgovorni tudi drugi dejavniki in da lahko kombinacija naravnih vzrokov in človeške dejavnosti v zvezi z opredelitvijo gozdnih, obdelovalnih ali gradbenih površin odločilno vpliva na rast kriminalnih požigov; nujno poziva, naj države članice sprejmejo in dosledno izvajajo zakonodajo, ki bo ščitila gozd in druge ekosisteme, preprečevala komercializacijo gozdnih območij in spremembe uporabe površin ter zagotavljala popolno ponovno pogozditev pogorišč in učinkovito spremljanje zaviralnega učinka tovrstne zakonodaje na kriminalno dejavnost; poziva, naj se v ta namen uporabi vse dosegljivo strokovno znanje EU, tudi satelitski sistemi;
17. ugotavlja, da požigalce, zlasti tiste, ki imajo dobiček zaradi ponovne pozidave ali od uničenja gozdnih površin, lahko spodbujajo zakoni, ki ne opredeljujejo natančno oziroma ne ščitijo teh površin, in/ali nezadostno izvajanje zakonov, ki prepovedujejo črne gradnje; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsa gozdna pogorišča še naprej ostala gozdovi in bodo zajeta v zavezujočih programih ponovnega pogozdovanja, ki ne bodo omogočali spremembe rabe tal;
18. poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo pri pripravi ukrepov za civilno zaščito v primeru naravnih katastrof, da bi preprečili in zmanjšali njihov uničujoči učinek, dodelili sredstva, ki so potrebna za ukrepe takojšnjega obveščanja in usklajevanja ter ukrepe, ki bodo omogočili dostop do logističnih virov;
19. poziva k boljši uporabi obstoječih finančnih in tehničnih sredstev ter znanstvenih izboljšav na področju preprečevanja nesreč in blažitvi njihovih posledic;
20. poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z nacionalnimi laboratoriji pri oblikovanju ukrepov, ki bi kar najbolj zmanjšali posledice požarov za okolje; poziva k politiki ponovnega pogozdovanja, ki bo temeljila na spoštovanju bioklimatskih in okoljskih značilnosti in uporabljala vrste, ki se učinkoviteje upirajo ognju in suši ter se bolje prilagodijo podnebnim spremembam;
21. globoko obžaluje, da je v nekaterih državah EU, ki so jih nedavno prizadeli podobno obsežni požari, prišlo do tako veliko izjemno težkih izgub; meni, da je torej bistveno nemudoma preučiti ustreznost ukrepov za preprečevanje in pripravljenost, da bi zagotovili upoštevanje pridobljenih izkušenj ter tako preprečili in omejili uničujoče posledice podobnih katastrof v državah članicah EU v prihodnje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva podrobne podatke o operativnih programih, ki so jih oblikovale za reševanje naravnih katastrof, da bi izmenjali izkušnje in nova spoznanja o takojšnjih ukrepih, usklajevanju upravnih in operativnih organov ter dosegljivosti potrebnih človeških virov in opreme;
22. poziva Komisijo, naj dodatno okrepi obstoječi program za izmenjavo izkušenj o uvajanju novih tehnologij za nadzor in spremljanje tveganj in učinkov gozdnih požarov ter naj pripravi evropski postopek odobritve za kvalificirano tehnično osebje, da bi izboljšali njihovo usposabljanje;
23. meni, da je treba okrepiti obstoječe smernice in oblikovati nove, da bi lahko zagotovili bistveni korak vključitve preprečevanja nesreč in zmanjševanja njihove nevarnosti v strukturne sklade in kohezijske programe; posebej poziva k pogojevanju za urejanje prispevkov iz finančnih instrumentov Skupnosti in povračilih pomoči Skupnosti v primeru nepravilne rabe, kot je na primer neizvajanje načrtov pogozdovanja in/ali neizpolnjevanje drugih obveznih pogojev; poleg tega poziva, naj se ukrepi za preventivno povečevanje ozaveščenosti, prilagoditev gozdnih ekosistemov na podnebne spremembe, zlasti tistih, ki so njihovim učinkom močno izpostavljeni, in izobraževanje financirajo iz programov Skupnosti;
24. poziva države članice, zlasti tiste, ki so jih še posebej prizadele naravne nesreče, naj optimalno izkoristijo priložnosti financiranja iz strukturnih skladov in drugih skladov Skupnosti, ki so na voljo v programskem obdobju 2007–2013, in naj, če je le mogoče, v ustrezne operativne programe vključijo preventivne dejavnosti in projekte;
25. meni, da je treba pregledati postopke za mobilizacijo solidarnostnega sklada, da bi pospešili izplačevanje pomoči; zlasti meni, da se lahko razvije sistem predčasnih plačil, ki bo temeljil na prvotnih ocenah neposredne škode, pri čemer bodo nadaljnja plačila odvisna od dokončnega izračuna celotne neposredne škode in dokazov preventivnih ukrepov, ki so bili sprejeti zaradi nesreče;
26. poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj družbo seznanijo z vrednostjo naših gozdov in njihovih virov ter koristmi, ki jih prinaša njihovo ohranjanje, s čimer bi se spodbujala udeležba civilne družbe prek organiziranega prostovoljnega dela ali z drugimi metodami, kot so združenja za obrambo in zaščito gozdov in naravnega prostora;
27. poudarja, da je nujno okrepiti center za opazovanje in informiranje z zagotavljanjem potrebnega kadra in materialnih virov, kar bi mu omogočilo dejavno podpreti operacije, ki jih opravljajo države članice v okviru mehanizma Skupnosti za civilno zaščito;
28. poziva države članice, naj okrepijo kazenske sankcije za kazniva dejanja, ki škodijo okolju, zlasti za tista, ki vključujejo povzročitev gozdnih požarov, in naj okrepijo usklajevanje ne samo v gasilskih službah, temveč tudi v vseh institucijah, ki se ukvarjajo z vzroki in posledicami požarov ter z iskanjem in obravnavanjem odgovornih oseb; poudarja, da bi takojšnje in učinkovite preiskave za ugotovitev odgovornosti, ki bi ji sledili ustrezni disciplinski ukrepi, odvračala malomarna in namerna dejanja;
29. poziva, naj se posebnost naravnih nesreč, ki se pojavljajo v Sredozemlju, na primer suše in gozdni požari, prizna na ravni Skupnosti glede na razširjeni vpliv požarov prek prizadetih regij na vso Evropo ter naj se temu ustrezno prilagodijo orodja Skupnosti za preprečevanje, raziskovanje, obvladovanje ogroženosti, civilno zaščito in solidarnost, da bo odzivnost na tovrstne katastrofe v vsaki državi članici boljša;
30. poudarja, da je sedanja pogostnost požarov v južni Evropi – skoraj 95 % pogorišč v EU je v sredozemski regiji –, kar ima hude posledice za okolje in gospodarstvo, tudi neposredno povezana z vse hujšim vplivom podnebnih sprememb v teh regijah (erozija in izguba zemlje, dezertifikacija, večje emisije toplogrednih plinov, tudi CO 2 ); poudarja, da je treba v celoti upoštevati močno izpostavljenost gozdnih ekosistemov teh regij podnebnim spremembam;
31. zato poziva k celoviti strategiji EU za ohranitev gozdnih ekosistemov v južni Evropi, ki bo omogočila zadostno financiranje preprečevalnih ukrepov, ukrepov za odpravo obsežne gospodarske in okoljske škode, in ukrepov za zagotovitev popolne obnove ekosistemov, pa tudi financiranje za prilagoditev gozdnih ekosistemov v južni Evropi na podnebne spremembe in ublažitev njihovega vpliva;
32. poziva, da se ustrezno prizna, da mora Skupnost nameniti več sredstev za preprečevalne ukrepe;
33. meni da bi bilo treba z osnovnim usposabljanjem in opremo, ki bi lahko vključevala napredno tehnologijo, spodbuditi in podpreti mehanizme prostovoljne civilne zaščite, saj so ti eden od pomembnejših virov, ki so na voljo državam članicam pri spopadanju z izrednimi razmerami ob naravnih katastrofah;
34. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam, nacionalnim in regionalnim oblastem ter parlamentom zadevnih držav članic EU in držav kandidatk.
