Povzetek zasedanja - Strasbourg, 9. do 12. marec 2009
Institucije
2009-03-16 - 17:48
Četrtkovo glasovanje za zasedanju v Strasbourgu Evropski parlament je na prvem marčnem zasedanju največ pozornosti namenil pripravam na spomladanski Evropski svet in z njim povezanimi ukrepi za ublažitev gospodarske krize. Poslanci so obravnavali tudi poročila o napredku treh držav kandidatk v pristopnem procesu za vstop v Unijo ter potrjevali sveženj zakonodaje za zagotovitev več varnosti v pomorstvu. Med ostalimi temami so bila tudi poročila o evrovinjeti, o okolju prijaznejšemu prometu ter o nadzoru zunanjih meja EU.
V sredo dopoldne so predstavniki Sveta in Komisije predstavili priprave na vrh voditeljev članic EU, ki bo 19. in 20. marca v Bruslju. Osrednji temi zasedanja bosta gospodarska kriza in Lizbonska strategija, v zvezi s tem pa je Parlament v nadaljevanju skupne razprave obravnaval tudi tri poročila o gospodarskih temah.
Poročila o lanskoletnem napredku treh držav kandidatk - Hrvaške, Makedonije in Turčije - v njihovem procesu približevanja Evropski uniji so bile na dnevnem redu v sredo popoldne. Glasovanje o resolucijah pa je bila v četrtek opoldne.
Namen tako imenovanega tretjega svežnja pomorske zakonodaje je prenos mednarodnih standardov za varnost na morju v evropsko pravo. Določila v direktivah in uredbah, o katerih je v sredo odločal Parlament, naj bi pomagala preprečevati nesreče pri plovbi in vzpostavila sistem hitrejšega odzivanja reševalnih služb.
Spremenjena direktiva o evrovinjeti bi državam članicam omogočila, da bi z letom 2012 v pristojbinah za težke tovornjake začele obračunavati tudi zunanje stroške, kot so povzročanje zastojev, hrup in onesnaževanje. Doslej se je s pristojbinami obračunavalo le stroške izgradnje in obnove cestne infrastrukture, morebitna odločitev o tej razširitvi pa bi še naprej ostala v pristojnosti članic.
Poslanci zagovarjajo uvedbo celovitega koncepta za okolju prijaznejši promet, iz katerega naj bi se izoblikovala tudi strategija za internalizacijo zunanjih stroškov vseh uporabnikov. Komisija bi morala na tem področju storiti več, saj so njene pobude preveč razdrobljene in predvidevajo postopno, namesto celovitega reševanja problematike.
Parlament je na tokratnem zasedanju v ponedeljek obravnaval tudi dve poročili, ki ločeno obravnavata problematiko prosilcev za azil in nadzora zunanjih meja Unije.
Akt za mala podjetja, o katerem je Parlament razpravljal v ponedeljek, predvideva, da bi bilo treba v prihodnje pred dokončnim oblikovanjem evropskih zakonodajnih predlogov preveriti, kakšen bo vpliv na mala in srednje velika podjetja.
Na zasedanju je Parlament sprejel tudi stališče glede predlaganega statuta evropske zasebne družbe, ki naj bi pomenil nov korak v spodbujanju malih in srednjih podjetij s poenostavljenimi postopki za registracijo in delovanje na skupnem trgu.
Poročilo o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU poudarja, da so enake socialne in politične pravice Romov osnovni pogoj za spodbujanje njihove socialne vključenosti. Parlament je o pobudah glasoval v torek.
20090309FCS51264
Ponedeljek na plenarnem zasedanju: proračun 2010, mala podjetja
Prvo marčno zasedanje v Strasbourgu Hans-Gert Pöttering je ob otvoritvi prvega plenarnega zasedanja v marcu posvetil minuto molka v spomin na žrtve nedeljskega napada na Severnem Irskem, v katerem sta bila ubita dva britanska vojaka. Poslanci so razpravljali tudi o prednostnih proračunskih smernicah za leto 2010 ter o aktu za mala podjetja in statutu evropske zasebne družbe.
Tem morilcem ne bo uspelo uničiti skrbno zgrajenega mirovnega procesa na Severnem Irskem, je dejal predsednik Pöttering.
Gre za prvi umor policista na Severnem Irskem v zadnjih dvanajstih letih. Zgodil se je dva dni po napadu v Antrimu, v katerem sta bila v noči na nedeljo ubita dva britanska vojaka, dva vojaka in dva raznašalca pic pa so bili ranjeni.
V znamenju 8. marca je predsednik Pöttering prebral izjavo mednarodnega dneva žena in pozval k večji udeležbi žensk v politiki, tako na lokalni, nacionalni in evropski ravni, ter k odločnejšemu boju proti nasilju nad ženskami.
Proračunske smernice za leto 2010
V nadaljevanju so evropski poslanci razpravljali o proračunskih smernicah za leto 2010. Poročilo, ki ga je pripravil madžarski poslanec László Surján (EPP-ED), kot prednostne naloge v okviru proračuna za leto 2010 navaja ekonomsko krizo, energetsko negotovost, podnebne spremembe, nezakonito priseljevanje, kriminal in terorizem.
Naši državljani so zaskrbljeni glede ogrevanja svojih stanovanj in o svoji hrani, zato potrebujemo proračun, ki bo v Evropi ponovno vzpostavil zaupanje, je dejal poročevalec Surján.
Slovaški socialdemokrat Vladimír Maňka, prav tako avtor poročila o proračunskih smernicah 2010, se je glede prednostnih nalog Evropskega parlamenta zavzel za bolj cenovno učinkovite prevajalske storitve za evropske poslance. Po mnenju poročevalca bi lahko na tem področju prihranili do deset milijonov evrov.
Maňka pa se je zavzel za proračunsko postavko EP za pristop Hrvaške k EU.
Akt za mala podjetja in statut evropske zasebne družbe
Parlament je v ponedeljek razpravljal o aktu za mala podjetja, ki predvideva, da bi bilo treba v prihodnje pred dokončnim oblikovanjem evropskih zakonodajnih predlogov preveriti, kakšen bo vpliv na mala in srednje velika podjetja.
Evropski poslanci so sprejeli tudi stališče glede predlaganega statuta evropske zasebne družbe, ki naj bi pomenil nov korak v spodbujanju malih in srednjih podjetij s poenostavljenimi postopki za registracijo in delovanje na skupnem trgu.
Druge teme
Poročevalci so predstavili svoja poročila o družbenem položaju Romov, evropskem azilskem sistemu, spletnih igrah na srečo in zagotavljanju kakovosti hrane.
Predsednik Evropskega parlamenta obsodil teroristični napad na Severnem Irskem Spletne igre na srečo: kako odpraviti goljufije in odvisnost? Kako povečati število žensk v politiki? Video posnetek ponedeljkovega zasedanja
Torek na plenarnem zasedanju: emisije iz industrijskih obratov, varnost v pomorstvu, evrovinjeta
Severna Španija, januar 2007 Zmanjšanje nevarnih emisij iz evropskih industrijskih obratov z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij je bila tema razprav v torek dopoldne. Poslanci so popoldne med drugim razpravljali o tretjem zakonodajnem svežnju za zagotovitev več varnosti v pomorstvu in o dodatnih pristojbinah za težke tovornjake.
Zmanjševanje emisij iz industrijskih obratov
Evropski parlament je v torek dopoldne podprl predlog Komisije za dopolnitev sedanje veljavne direktive o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, ki ima za cilj zmanjšanje emisij iz različnih industrijskih obratov po vsej EU. Proizvajalci morajo od nacionalnih organov dobiti ustrezna dovoljenja, pogoj za pridobitev pa je izpolnjevanje določenih pogojev glede stopnje onesnaževanja in drugih okoljskih zahtev. Direktiva zajema približno 52.000 industrijskih obratov po vsej Evropi.
Parlament se načeloma strinja za uvedbo strožjih mejnih vrednosti za določene industrijske obrate in onesnaževala, kot so žveplov dioksid, dušikovi oksidi, prašni delci in ogljikov monoksid. Poslanci pa se ob tem z dopolnili zavzemajo za spremenjen postopek določanja mejnih vrednosti in s tem večjo prožnost.
"Dušikovi oksidi in žveplovi dioksidi so med glavnimi problemi. Lahko bi jih zmanjšali za 60 do 80 odstotkov, če bi popolnoma uporabili najboljšo tehnologijo. Ta pa ni znanstvena fantastika, temveč je razpoložljiva, lahko si jo privoščimo in tudi deluje," je na zasedanju povedal nemški liberalni demokrat Holger Krahmer.
Varnost v pomorstvu
V nadaljevanju dneva so poslanci razpravljali o svežnju zakonodaje za zagotovitev več varnosti v pomorstvu. Namen svežnja je prenos mednarodnih standardov za varnost na morju v evropsko pravo. Določila v direktivah in uredbah, o katerih bo v sredo odločal Parlament, naj bi pomagala preprečevati nesreče pri plovbi in vzpostavila sistem hitrejšega odzivanja reševalnih služb.
Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale.
Nova zakonodaja zajema vprašanje izpolnjevanja zahtev države zastave, pravno odgovornost ladjarjev, nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam.
Evrovinjeta - pristojbine za težke tovornjake
Pozno popoldne so evropski poslanci razpravljali o direktivi o evrovinjeti, ki bi državam članicam omogočila, da bi z letom 2012 v pristojbinah za težke tovornjake začele obračunavati tudi zunanje stroške, kot so povzročanje zastojev, hrup in onesnaževanje. Doslej se je s pristojbinami obračunavalo le stroške izgradnje in obnove cestne infrastrukture, morebitna odločitev o tej razširitvi pa bi še naprej ostala v pristojnosti članic. Prenos zasedanja v živo Dnevni red plenarnega zasedanja Onesnaževalec plača - nove cestnine za tovornjake
Sreda na plenarnem zasedanju: terorizem, spomladanski vrh EU, oživitev gospodarstva
Povprečna stopnja brezposelnosti v EU je 8,2 odstotna©BELGA/UPPA/Photoshot V znamenju evropskega dneva spomina na žrtve terorizma so evropski poslanci začetek sredinega zasedanja posvetili spominu na žrtve terorističnega napada v Madridu, ki se je zgodil natanko pred štirimi leti. V nadaljevanju so predstavniki Sveta in Komisije predstavili priprave na vrh voditeljev članic EU, ki bo 19. in 20. marca v Bruslju. Osrednji temi zasedanja bosta gospodarska kriza in Lizbonska strategija.
Hans-Gert Pöttering je ob začetku zasedanja spregovoril o trpljenju, ki so ga povzročili nedavni napadi na Severnem Irskem in Šrilanki. Terorizem je zločin, je neposreden napad na naše državljane, ki ne more nikoli biti opravičen, je dejal Pöttering.
Predsednik EP je izrazil sožalje družinam 15 nedolžnih učencev in učiteljev, ki so bili žrtve včerajšnjega streljanja v nemški srednji šoli Albertville v Winnendenu blizu Stuttgarta ter v spomin na žrtve pozval k minuti molka.
Priprave na spomladanski vrh Unije
Evropski svet, ki bo potekal v Bruslju 19. in 20. marca, bo namenjen predvsem razpravi o finančni krizi, varni oskrbi z energijo in podnebnim spremembam. V razpravi, ki je potekala v sredo dopoldne, so poslanci zahtevali predvsem več solidarnosti med državami pri reševanju krize.
Podpredsednik češke vlade Alexandr Vondra je v imenu Sveta EU poudaril pomen usklajenih ukrepov proti krizi, ki naj bi jih evropski voditelji dokončno izoblikovali na vrhu naslednji teden. Države se bodo morale potruditi v naporih za ustvarjanje vnovičnega zaupanja na finančnih trgih in se obvezati k nadzoru nad finančnimi institucijami ob hkratni skrbi za zdrave javne finance. Politične poteze bo treba povleči dokaj hitro, še pred junijem
Hkrati naj bi pripravili načrte za blažitev socialnih posledic krize, pri tem pa naj ostaja prednostna naloga varnost oskrbe z energijo. Svet bo pripravil smernice za to področje, kakor tudi stališča za aprilski vrh G-20 v Londonu.
Predsednik Komisije Jose Manuel Barroso je izpostavil, da je Evropa trenutno pred veliko preizkušnjo, ki ogroža tudi evropski socialni model. Menil je, da si je treba z vsemi močmi prizadevati za vzporedne ukrepe tako proti krizi kot proti njenim socialnim posledicam. Ob tem je treba biti kratkoročno aktiven, da lahko dolgoročno delaš, saj to prinaša dvojne pozitivne učinke. Zelo jasno se je še zavzel proti protekcionizmu, a za zaščito skupnega trga.
"New deal" za Evropo
Načrt za rešitev gospodarstva, zaposlovalna politika in regionalni razvoj so bile teme osrednje razprave dneva. V krizi bi se po mnenju Parlamenta morali poleg reševanja gospodarskih težav lotiti tudi socialnih problemov, zato je treba okrepiti socialno dimenzijo evropskega načrta za oživitev gospodarstva.
Z ustvarjanjem novih delovnih mest v živilskopredelovalnem in drugih sektorjih, ter naložbami v socialne storitve, izobraževanje in zdravstvo bi izboljšali učne pogoje za mlade in hkrati povečali količino razpoložljivega znanja na trgu delovne sile. Poslanci so prepričani, da gre za naložbe, ki se bodo v prihodnosti več kot samo povrnile.
Hrvaška
Poslanci so sprejeli resolucija o napredku Hrvaške v pristopnih pogajanjih za leto 2008, ki poziva, naj se pogajanja s to kandidatko zaključijo še letos.
Glede zadnjega razvoja dogodkov v odnosih s Slovenijo pa Evropski parlament opozarja na neformalni dogovor, ki sta ga 25. avgusta 2007 dosegla predsednika vlad Hrvaške in Slovenije o predložitvi njunega spora o meji mednarodnemu telesu. Poslanci pozdravljajo pripravljenost Hrvaške in Slovenije, da sprejmeta ponudbo Komisije za posredovanje ter menijo, da bi moralo to temeljiti na mednarodnem pravu. V zvezi s tem pričakujejo skorajšnji napredek v pristopnih pogajanjih. Video posnetki plenarnega zasedanja Brezposelnost v Evropi: "zeleni" New Deal za Evropo? Napredek Hrvaške, Makedonije in Turčije na poti v EU
Četrtek na plenarnem zasedanju: Tibet, vzhodno partnerstvo
Poslanci sprejeli resolucijo, ki Peking poziva, da začne pogovor z dalajlamo Na četrtkovem plenarnem zasedanju so evropski poslanci razpravljali o okrepitvi odnosov EU z Ukrajino in Gruzijo preko vzhodnega partnerstva. Podprli so tudi vse večje povezave preko obstojajoče sosedske politike, zlasti v luči krize zaradi plina. V znamenju 50. obletnice tibetanske vstaje proti Kitajski, so poslanci pozvali Peking, da začne pogovor z dalajlamo.
V znamenju tibetanskega upora proti kitajski okupaciji Tibeta, ki se je zgodila 10. marca 1959, so poslanci na četrtkovem zasedanju sprejeli resolucijo, v kateri Kitajsko in dalajlamo pozivajo, da si prizadevata za dialog, ki bi temeljil na Memorandumu za pravo avtonomijo vseh Tibetancev.
Krščanski demokrat Thomas Mann je na zasedanju dejal, da mora biti memorandum temelj za nadaljnje razprave s Kitajsko. Izrazil je obžalovanje, da se Peking ni odzval na nenasilni poziv dalajlame za dialog.
Britanski socialdemokrat Glyn Ford je dejal, da je resolucija neproduktivna za dialog med Kitajsko in EU. Po njegovem mnenju se napredek lahko doseže z dialogi in ne s ponovnimi resolucijami.
V četrtek so poslanci glasovali o številnih poročilih, o katerih so razpravljali med tednom, med drugim o zaščiti potrošnikov, uporabi spletnih iger na srečo, poročilih o napredku Turčije, Makedonije in Hrvaške na poti v EU ter o otrocih priseljencev.
Tiskovna služba EP Rezultati glasovanj
SL
1
PHOTO
20090311PHT51491.jpg
SL
2
PHOTO
20090306PHT51191.jpg
SL
5
LINK
/elections2009/welcome/headlines.htm?ref=20090302STO50555&secondRef=0&language=SL
SL
6
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?currentSei=SEI3&date=20090309&language=en
SL
7
PHOTO
20090303PHT50726.jpg
SL
8
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=sl
SL
9
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2009-03&language=SL
SL
11
PHOTO
20090311PHT51499.jpg
SL
12
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?currentSei=SEI3&date=20090311&language=sl
SL
15
PHOTO
20090311PHT51493.jpg
SL
16
LINK
/news/expert/default_sl.htm
SL
17
LINK
/news/expert/tous_les_epvotes/default/default_sl.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090306IPR51101 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309STO51240 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090205STO48540 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309STO51246 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309STO51249 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
