Vprašanje za pisni odgovor E-007865/2011
za Komisijo
Člen 117 poslovnika
Marietje Schaake (ALDE) , Barbara Lochbihler (Verts/ALE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Tunne Kelam (PPE) in Ivo Vajgl (ALDE)
(1. september 2011)
Zadeva: VP/HR - Preiskava vloge evropskih podjetij pri kršitvah človekovih pravic (del II) in izvoz tehnologij z dvojno rabo
Sklicujemo se na vaš odgovor z dne 20. maja 2011 na vprašanje za pisni odgovor E-002212/2011 –„Preiskava vloge evropskih podjetij pri kršitvah človekovih pravic“, ki je bilo vloženo 9. marca 2011, in na vaše pismo z dne 1. junija 2011. Nesporno je, da tehnologije, ki se uvažajo iz EU in ki so jih zasnovala evropska podjetja http://www.nokiasiemensnetworks.com/news-events/press-room/statement-to-the-public-hearing-on-new-information-technologies-and-human-rights. , uporabljajo represivni režimi. Časopisi so obširno poročali http://online.wsj.com/article/SB10001424052748703652104576122044234987416.html;http://www.bloomberg.com/news/2011-02-03/vodafone-ordered-to-send-egyptian-government-messages-update1-.html. o evropskem telekomunikacijskem podjetju Vodafone v Egiptu, ki je moralo pod neposrednim nadzorom nekdanjega Mubarakovega režima prekiniti svoje storitve ter pošiljati provladna besedilna sporočila. Poleg tega so raziskovalni novinarji agencije Bloomberg izpostavili vlogo finsko-nemške družbe Nokia Siemens Networks v Bahrajnu http://www.bloomberg.com/news/print/2011-08-22/torture-in-bahrain-becomes-routine-with-help-from-nokia-siemens-networking.html. .
1. Ali lahko visoka predstavnica pojasni, ali sta ona in/ali Komisija pristojni in, če sta, ali sta pripravljeni sprožiti preiskavo o tem, ali so evropska podjetja na področju IKT ter varnostna in telekomunikacijska podjetja in njihove podružnice, tj. tiste z zakonito registriranim sedežem v EU, s svojim poslovanjem in ravnanjem morda prispevali h kršitvam človekovih pravic, zlasti v Tuniziji, Egiptu, Siriji, Bahrajnu in Iranu, in ali bodo morda prispevali k tovrstnim kršitvam v prihodnosti? Če ne, zakaj ne?
2. Ali se visoka predstavnica strinja, da je izvoz IKT ter drugih tehnologij in programske opreme z dvojno rabo v države in podjetja v državni lasti z represivnimi vladami prispeval h kršitvam človekovih pravic? Če ne, zakaj ne?
3. Ali se visoka predstavnica strinja, da je treba oblikovati celovitejši mehanizem EU za izvoz in licenciranje tehnologij z dvojno rabo ter ga vključiti v zakonodajo EU, da evropska podjetja in tehnologije ne bi prispevali h kršitvam človekovih pravic? Če se visoka predstavnica s tem strinja, ali je pripravljena pozvati Komisijo in/ali Svet k sprejetju novih zakonodajnih pobud, vključno s „seznami“ potencialno škodljivih tehnologij, ki jih je treba redno pregledovati in posodabljati, ter k oblikovanju (globalnega) mehanizma zgodnjega opozarjanja, ki bo vključeval obveščanje o slabšanju stanja glede svobode izražanja, svobode tiska in internetne svobode ter o zlorabi evropske tehnologije IKT za kršenje univerzalnih človekovih pravic? Če ne, zakaj ne?
4. Ali se visoka predstavnica strinja, da je treba evropska podjetja pozvati k izvajanju notranjih ukrepov in mehanizmov za zagotavljanje skladnosti z omejitvami EU v zvezi z izvozom tehnologij z dvojno rabo ter da se morajo ta podjetja soočiti s posledicami v primeru kršitev teh določb? Če ne, zakaj ne?
5. Ali se visoka predstavnica strinja, da si morajo tako podjetja v EU kot evropska podjetja prizadevati za povečanje ozaveščenosti, v EU in zunaj nje, o dvoreznem meču, ki ga lahko prinašajo tehnologije, in o tem, kako se lahko končni uporabniki zavarujejo pred zlorabo, ter da je treba oblikovati kodeks ravnanja EU za podjetja na področju IKT in telekomunikacijska podjetja?