Poslanci podpirajo strategijo za večjezičnost
Kultura
2006-11-15 - 16:49
Nedavna raziskava Eurobarometer je pokazala, da le polovica evropskih državljanov meni, da imajo dovolj znanja za pogovor v tujem jeziku. Tudi zato parlament podpira pobudo Komisije za okvirno strategijo za večjezičnost, ki naj bi pospeševala znanje jezikov ter izkoriščanje njegovih kulturnih in družbeno-gospodarskih prednosti. Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Bernat JOAN i MARI (Zeleni/EFA, ES), je parlament sprejel s 537 glasovi za, 50 proti in 59 vzdržanimi glasovi.
Poslanci menijo, da je za doseganje ciljev, zadanih z lizbonsko strategijo, bistveno, da se s spodbujanjem učenja tujih jezikov izboljšajo kakovost, učinkovitost in dostop do sistemov izobraževanja in usposabljanja v Evropski uniji.
Ker trenutno ni dovolj podrobnih in zanesljivih podatkov ter ustreznih kazalcev trenutnih razmer na področju znanja tujih jezikov v državah članicah, parlament pozdravlja predlog za evropski kazalnik znanja jezika, da pa bi pridobili realno podobo jezikovne usposobljenosti, bi moral vključevati vse uradne jezike EU in ne le pet najbolj razširjenih.
Parlament se zavzema za večje spoštovanje pravic 46 milijonov državljanov EU, ki govorijo manj razširjene jezike, kot so keltščina, valižanščina, frizijščina, katalonščina ali baskovščina. Nacionalni načrti držav članic naj bi zato vključevali manj razširjene jezike vsake države in preučili možnosti učenja teh jezikov za motivirane odrasle.
Parlamentarci so tudi prepričani, da je treba priseljencem zagotoviti čim večje možnosti za učenje jezikov držav gostiteljic z namenom njihove socialne in kulturne integracije. Pri tem naj bi se uporabljale predvsem metode, ki so se izkazale za učinkovite, vendar bi bilo treba priseljencem omogočiti tudi učenje njihovega maternega jezika kot načina ohranjanja vezi z državo izvora. Opozarjajo tudi, da je treba posebno pozornost nameniti spodbujanju učenja jezikov pri osebah, ki so prikrajšane, živijo v težkih razmerah ali so invalidne. Učenje jezikov bi moralo biti tudi bistveni sestavni del programa vseživljenjskega učenja.
Poslanci podpirajo predlog za razvoj z jeziki povezanih poklicev in panog. Vsi evropski jeziki bodo namreč potrebovali nove tehnologije, kot sta obdelava govora, prepoznava glasu in podobno, kakor tudi terminološko delo, razvoj poučevanja jezikov, razvoj na področju izdajanja spričeval in preizkusov znanja jezika. V nasprotnem primeru bodo namreč manj razširjeni jeziki zaostali, njihov socialni prostor pa bodo zavzeli drugi bolj razširjeni jeziki, zlasti angleščina.
Med pobudami Komisije, ki jih parlament izrecno pozdravlja, je tudi njena zavezanost, da bo državljanom omogočila dostop do evropske zakonodaje, postopkov in informacij v njihovem lastnem jeziku. Vseeno pa bi to moralo vključevati čim več jezikov držav članic, ki jih državljani uporabljajo, saj bi trditev Komisije, da imajo državljani brez preprek pravico dostopa do EU v svojem jeziku, le tako lahko postala realnost. Evropske institucije naj bi tudi izboljšale komuniciranje z državljani v njihovem maternem jeziku, ne glede na to, ali ima ta jezik uradni status na ravni države članice ali Unije.
Parlament v svoji resoluciji še poziva evropske institucije in organe, naj tesno sodelujejo s Svetom Evrope pri spodbujanju in zaščiti jezikovne raznolikosti in učenja jezikov ter gradijo na svojih izkušnjah s področja jezikovne politike (kot je Evropska listina za regionalne in manjšinske jezike), Evropski varuh človekovih pravic pa naj si še posebej prizadeva za spoštovanje jezikovnih pravic evropskih državljanov in zagotovi več možnosti za reševanje sporov v EU, povezanih z jeziki.
20061113IPR12527 Poročilo: Bernat Joan i Marí - Nova okvirna strategija za večjezičnost
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0372 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
