Sporazum ACTA: od boja proti ponarejanju do ogrožene svobode spleta
Informacijska družba
2012-03-05 - 12:22
Potem, ko je Evropski parlament konec februarja prejel 2,4 milijona podpisov proti mednarodnemu sporazumu o boju proti ponarejanju ACTA, je postalo jasno, da bodo morali poslanci temeljito preveriti, kako bi utegnil sporazum vplivati ne zgolj na mednarodna prizadevanja za zaščito intelektualne lastnine, ampak tudi na svobodo spleta, dostop do poceni zdravil in pravico do zasebnosti. Preden stopi v veljavo, mora sporazum dobiti zeleno luč Parlamenta.
V nadaljevanju si lahko preberete več o tem, kakšna je vsebina sporazuma ACTA in kaj o njem menijo poslanci in predstavniki civilne družbe.
Na tem mestu vas bomo tudi redno obveščali o zadnjih dogodkih v zvezi s sporazumom ACTA v Parlamentu.
20120220FCS38611
Zakaj gre pri sporazumu ACTA?
Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju (ACTA) je bil sporen že od začetka. Cilj sporazuma je učinkovitejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni. Mnoge razvite države so mnenja, da ponarejanje in piratstvo škodi njihovim gospodarstvom. Nasprotniki pa se bojijo, da bo Acta ščitila interese velikih podjetij na škodo pravic državljanov.
Usoda sporazuma je sedaj v rokah Evropskega parlamenta, saj brez njegove odobritve Acta v Evropski uniji ne more stopiti v veljavo. Na tem mestu se bodo zbirale vse informacije o Acti in o tem, kako bo Parlament sprejel svojo odločitev. Tu boste našli najnovejše novice, podrobnosti o sejah odborov, na katerih bodo obravnavali Acto, ter koristne povezave do ustreznih dokumentov, ki bodo objavljene na spletišču EP .
Kaj morate vedeti o Acti?
Acto, sporazum o ponarejanju in kršitvah avtorskih pravic na internetu, je do sedaj podpisalo 30 držav v EU in po svetu, vendar lahko začne veljati le po odobritvi Evropskega parlamenta. V prihodnjih mesecih bo Parlament odobril ali zavrnil sporazum in tako odločil o njegovi usodi. Za kaj pri tem sploh gre? Kaj skuša Acta doseči? Zakaj proti sporazumu protestirajo skupine po vsem svetu? Kako bo Parlament sprejel svojo odločitev in kako boste lahko vi spremljali ta proces? Več o tem v nadaljevanju.
Kaj je ACTA?
Cilj trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) je učinkovitejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni. Mnoge razvite države skrbi, da ponarejanje in piratstvo zelo škodi njihovim gospodarstvom. OECD je leta 2005 objavila oceno, da je obseg mednarodne trgovine s ponarejenimi in piratskimi izdelki brez digitalnih izdelkov okrog 200 milijard dolarjev.
Kaj spada v okvir sporazuma?
Vse od ponarejenih izdelkov pa do kršitev avtorskih pravic na internetu.
Kdo sodeluje pri Acti?
Pri pogajanjih so bile udeležene EU in njene države članice, ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska, Mehika, Maroko, Nova Zelandija, Singapur, Južna Koreja in Švica. Ko bo sporazum začel veljati, se mu bo lahko pridružila vsaka članica Svetovne trgovinske organizacije (WTO).
Zakaj je ACTA sporna?
Kritiki se bojijo, da bo Acta ščitila interese velikih podjetij na škodo pravic državljanov, in vidijo izvajanje sporazuma na internetu kot grožnjo zasebnosti in človekovim pravicam. Poleg tega so kritike usmerjene tudi na nepregledno naravo pogajanj, saj na njih niso sodelovale civilna družba in države v razvoju.
Katere države so že podpisale sporazum?
V EU so sporazum podpisale vse države razen Cipra, Estonije, Slovaške, Nemčije in Nizozemske. Izven EU so podpisnice ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska, Maroko, Nova Zelandija, Singapur in Južna Koreja.
Zakaj je vloga Evropskega parlamenta bistvenega pomena?
Parlament mora sporazum odobriti, preden ta lahko začne veljati. Brez te odobritve ni sporazuma. Od Lizbonske pogodbe naprej ima Parlament pravico veta na večino mednarodnih pogodb, ki jih sklene EU.
Kakšne možnosti ima na voljo Evropski parlament?
Parlament ne more spremeniti besedila sporazuma, uradno ga lahko le odobri ali pa ne. Pred tem lahko uporabi tudi možnost posredovanja sporazuma Sodišču Evropske unije, ki naj presodi o usklajenosti sporazuma s pravnim redom EU. Če se to zgodi, Acta ne more začeti veljati, preden Sodišče ne sprejme odločitve. Ker ni postavljenega nobenega zakonskega roka za odgovor, bi Parlament teoretično lahko zadevo pustil nerešeno, kar bi dejansko preprečilo začetek veljavnosti sporazuma, saj je za to izrecno potrebna odobritev Parlamenta.
Kako bo Evropski parlament sprejel svojo odločitev?
Evropski parlament je zavezan k odprtemu ravnanju in dejavno spodbuja ljudi, naj se vključijo v proces, si ogledajo dokumente Parlamenta ali spremljajo seje, ki so večinoma predvajane v živo na spletišču EP.
Priprave bodo izvedli parlamentarni odbori. Odbor za mednarodno trgovino bo pristojni odbor in bo za Parlament pripravil priporočilo o odobritvi ali o zavrnitvi Acte. Odbor je za pripravo osnutka stališča Parlamenta izbral evropskega poslanca iz Velike Britanije Davida Martina, člana skupine S&D. Svoje mnenje o Acti pa bodo pripravili še štirje drugi odbori: Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, Odbor za pravne zadeve, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbor za razvoj. Več mesecev bodo razpravljali z čim več zainteresiranimi stranmi, da bi uporabili njihovo védenje in strokovno znanje ter prišli do utemeljenega sklepa. Večino sej, če ne vseh, bomo prenašali v živo na spletišču Parlamenta. Ko bo priporočilo za evropske poslance pripravljeno, bo na voljo tudi javnosti. Parlament bo zatem glasoval o Acti na plenarnem zasedanju v Strasbourgu, ki ga lahko spremljate v živo na našem spletišču.
Kakšno je bilo stališče Evropskega parlamenta o Acti do sedaj?
Do sedaj je Evropski parlament sprejel tri resolucije, v katerih je pozival Komisijo, naj objavi dokumente v zvezi z Acto in dodeli Parlamentu večjo vlogo pri pogajanjih o vsebini:
v resoluciji z dne 11. marca 2009 je Komisijo pozval, naj „nemudoma objavi vse dokumente v zvezi z mednarodnimi pogajanji o sporazumu ACTA, ki trenutno potekajo“,
v resoluciji z dne 10. marca 2010 je zavrnil tajnost podatkov o Acti („obžaluje namerno odločitev strani, da se ne bodo pogajale prek priznanih mednarodnih organizacij, kot sta Svetovna organizacija za intelektualno lastnino in Svetovna trgovinska organizacija“)(„izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem preglednega postopka pri vodenju pogajanj o sporazumu ACTA, kar je v nasprotju z duhom in črko PDEU“),
v resoluciji z dne 24. novembra 2010 pozdravlja Acto kot korak v pravi smeri ter poziva Komisijo, naj potrdi, da sporazum ne bo vplival na temeljne svoboščine in na obstoječo zakonodajo.
Kaj se zgodi, če Evropski parlament odobri sporazum?
Sporazum morajo podpisati še Ciper, Estonija, Slovaška, Nemčija in Nizozemska, vse države članice pa ga morajo še ratificirati, preden lahko začne veljati.
Kaj se zgodi, če Evropski parlament ne odobri sporazuma?
Acta v EU ne bo mogla začeti veljati. Brez odobritve Parlamenta ni mogoče doseči nobenega sporazuma. Če pa sporazum ratificira šest držav izven EU, bo sporazum začel veljati v teh državah.
Kako lahko najdem novice o tej temi v Evropskem parlamentu?
Ta članek bomo redno posodabljali. Na spletišču bodo najavljeni prenosi sej v živo, tam bodo tudi povezave do objavljenih dokumentov. Redne objave novic bodo na voljo tudi na straneh Parlamenta na Facebooku in na Twitterju (v 22 jezikih). Pogosta vprašanja o sporazumu ACTA
Vital Moreira o sporazumu ACTA: "Kar je bilo dovoljeno, bo dovoljeno še naprej"
Portugalski poslanec Vital Moreira Javnost je po podpisu sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA), ki ga je prejšnji teden podpisalo 22 držav EU in predstavniki EU, svojo pozornost usmerila na vlogo Evropskega parlamenta. EP ne more spremeniti besedila sporazuma, pojasnjuje predsednik Odbora za mednarodno trgovino Vital Moreira; lahko pristane nanj ali pa ne, se vzdrži ali pa pozove Sodišče, naj preveri sporazum.
Kaj je ACTA?
ACTA je sporazum, katerega namen je uveljaviti sredstva in mehanizme za zaščito pravic intelektualne lastnine, kot so avtorske pravice, patenti, geografske označbe, znamke in pravice do industrijskih modelov, ni pa njegov namen na novo opredeliti obseg te zaščite. Evropska unija in vse njene države članice so podpisnice konvencije Svetovne trgovinske organizacije (WTO) z imenom TRIPS (Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine), ki opredeljuje obseg in vsebino teh pravic ter določa pravila za njihovo uveljavljanje.
ACTA ni nič drugega kot posodobitev načinov, mehanizmov in pravnih sredstev za zaščito pravic intelektualne lastnine. To je tudi namen obstoječe direktive EU, ki vsebuje minimalni nabor sredstev za zaščito pravic intelektualne lastnine. ACTA je večstranski sporazum med razvitimi gospodarstvi, kot so EU, ZDA in Japonska, ter manj razvitimi gospodarstvi, kot sta Mehika in Maroko, njegov namen pa je skupna krepitev uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. ACTA ne spreminja vsebine teh pravic; kar je bilo dovoljeno, bo dovoljeno še naprej, kar je bilo prepovedano, bo prepovedano še naprej. Gre za večjo učinkovitost pri odzivanju na kršitve pravic intelektualne lastnine.
Zakaj je ACTA tako sporna?
Sporen je majhen del sporazuma, ki govori o avtorskih pravicah na internetu, o snemanju glasbe, literature, gledaliških in glasbenih predstav ter drugih del, ki so zaščitena z avtorskimi pravicami. Mnogi argumenti, ki se pojavljajo, niso del sporazuma. Snemanje z interneta za zasebno uporabo do sedaj ni bilo prepovedano in tudi ne bo prepovedano, prepovedano je kršiti avtorske pravice v komercialne namene.
Ali lahko EP spremeni vsebino sporazuma?
Gre za mednarodni sporazum, zato je potrebna odobritev EP, vendar pa ta ne more spremeniti besedila sporazuma, lahko ga le odobri ali pa ne. Ker je ta sporazum vir pravnih težav, lahko kateri od odborov EP z glasovanjem sklene, naj Parlament pozove Sodišče Evropske unije k presoji o usklajenosti sporazuma s pravnim redom EU. To lahko stori tudi katera od političnih skupin ali pa določeno število evropskih poslancev. Če se ACTA znajde pred Sodiščem, se parlamentarni postopek ustavi, dokler Sodišče ne sprejme sklepa. Pri tem bodo imeli besedo tudi drugi odbori, vključno z odbori za državljanske svoboščine, pravne zadeve, razvoj in industrijo.
Kaj se zgodi, če je sporazum zavrnjen?
Če sporazum odobrimo, dobi Svet pooblastilo, da sklene sporazum, ki bi postal zavezujoč za EU in druge države članice. Če ga zavrnemo, je s postopkom in sporazumom konec. Lahko se sicer začnejo ponovna pogajanja, s to različico pa je konec. Za nov sporazum bi bilo treba začeti nov postopek, od predloga Komisije do mandata Sveta, pogajanj, podpisa itd. Parlament je do sedaj zavrnil dva sporazuma: SWIFT in sporazum z Marokom o ribolovu.
Kako lahko državljani izrazijo svoje mnenje o sporazumu?
Predlog besedila je že na voljo na našem spletišču, na voljo je tudi ocena o sporazumu ACTA, ki je bila pripravljena za Parlament.
Vse naše razprave se prenašajo po internetu v živo. 1. marca bo potekala delavnica, na kateri lahko sodeluje vsak. Tam bo tudi komisar za trgovino Karel De Gucht. Nekatere politične skupine, zlasti tiste, ki so proti sporazumu, obveščajo o razpravah tudi na svojih spletiščih. Državljani že zdaj zasipajo evropske poslance s stotinami, če ne tisoči elektronskih sporočil. Razpravljali bomo o vseh težavah v zvezi s sporazumom, ne samo v Odboru za trgovino, pač pa tudi na plenarnem zasedanju. ACTA v Parlamentu prva razprava: 29. februar – 1. marec delavnica: 1. marec druga razprava: 26.–27. marec predstavitev osnutka poročila: 25.–26. april glasovanje v odboru: 29.–30. maj glasovanje na plenarnem zasedanju: junij
V Parlament prispelo 2,4 milijona podpisov proti sporazumu ACTA
Sporazum ACTA se osredotoča na obrambo pravic do intelektualne lastnine na mednarodni ravni, njegovi kritiki pa opozarjajo, da bi koristil predvsem velikim podjetjem na račun navadnih državljanov. ©BELGA/AFP/J.Skarzynski Organizatorji peticije proti mednarodnemu sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA), zbrani okoli nevladne organizacije Avaaz, so danes Evropskemu parlamentu predložili 2,4 milijona podpisov, s katerimi želijo podpisniki opozoriti poslance, da sporazum pomeni grožnjo svobodnemu in odprtemu spletu. Da bi sporazum ACTA stopil v veljavo, ga mora prej potrditi tudi Parlament.
Odbor Parlamenta za peticije se bo moral v prihodnjem mesecu ali dveh odločiti, ali bo peticijo, za katero je Avaaz podpise zbiral preko spleta, sprejel in kako bo nato ukrepal. Poslanci bi lahko od Evropske komisije med drugim zahtevali, naj pripravi poročilo o sporazumu, o katerem bodo nato glasovali na plenarnem zasedanju.
"Postopek ratifikacije sporazuma ACTA se je v Evropskem parlamentu šele začel. Sporazum moramo natančno preučiti ter skušati najti ravnotežje med svobodo interneta in bojem proti ponarejanju," je ob tem menila predsednica odbora za peticije, italijanska krščanska demokratka Erminia Mazzoni. Naloga odbora za peticije je sicer obravnava zadev, v katerih bi lahko prišlo do kršitev evropskega prava in pravic državljanov EU, pri čemer lahko organizira preiskave in o njihovih ugotovitvah poroča Parlamentu.
Sporazum ACTA se osredotoča na obrambo pravic do intelektualne lastnine na mednarodni ravni, njegovi kritiki pa opozarjajo, da bi koristil predvsem velikim podjetjem na račun navadnih državljanov, katerih pravica do zasebnosti bi lahko bila ogrožena. ACTA - vse, kar morate vedeti
Kako bo sporazum ACTA vplival na državljanske svoboščine in dostop do zdravil?
Evropski parlament je 1. marca organiziral delavnico o sporazumu ACTA. Kritiki mednarodnega sporazuma proti ponarejanju ACTA trdijo, da bo ta ogrozil državljanske svoboščine in otežil ljudem dostop do generičnih, cenejših zdravil. Preden sporazum vstopi v veljavo, ga morajo potrditi tudi poslanci, Parlament pa je 1. marca o sporazumu organiziral delavnico, na kateri so sodelovali strokovnjaki in predstavniki civilne družbe.
Treba je preveriti, kako sporazum ACTA lovi ravnotežje med pravico do zasebne lastnine in pravico do zaščite zasebnosti, je menil Oliver Vrins iz odvetniške pisarne Altius Lawyers in dodal, da bi bi bilo treba pravico do intelektualne lastnine v nekaterih primerih omejiti. "Temeljne pravice evropskih državljanov zaradi sporazuma ACTA niso ogrožene," je poudaril.
Rupert Schlegelmilch iz direktorata Evropske komisije za trgovine se je s tem strinjal, rekoč, da sporazum ACTA uravnoteženo brani tako pravice do intelektualne lastnine kot zasebnost in dostop do interneta. "Sporazum ACTA ne uvaja novih standardov: tisto, kar bo po njem nezakonito, je nezakonito že zdaj, tisto, kar bo nezakonito, je nezakonito že zdaj," je dejal Schlegelmilch.
V zvezi z dostopom do generičnih zdravil je Meir Pugatch iz univerze v izraelski Hajfi menil, da sporazum ACTA nanj ne bo imel vpliva. "Težava so ponarejena in slaba zdravila, ta lahko resno poškodujejo vaše zdravje, na voljo pa so predvsem revnemu prebivalstvu," je opozoril in dodal, da je dostop do generikov danes zagotovljen, sporazum ACTA pa se s tem sploh ne ukvarja.
To je potrdil tudi Schlegelmilch, rekoč, da bodo države v razvoju lahko generična zdravila kupovale tako kot doslej. "Hudič je v podrobnostih," pa je ob tem opozoril poročevalec o sporazumu ACTA, britanski poslanec David Martin (S&D). Ne vemo, kako bodo oblasti obravnavale generična zdravila na meji, je dejal in se zavzel za več informacij o tem, kako bo sporazum ACTA deloval v praksi. Študija Parlamenta o sporazumu ACTA Posnetki razprav
Pred odločitvijo o ACTA želijo poslanci več informacij
Poslanec David Martin (S&D, Velika Britanija) Člani odbora za mednarodno trgovino so 1. marca v prvi izmenjavi mnenj o sporazumu o boju proti ponarejanju (ACTA) poudarili, da pred svojo odločitvijo o tem, ali ga bodo podprli ali ne, potrebujejo več informacij. Poročevalec, britanski laburist David Martin je člane odbora pozval, naj podprejo njegov predlog in sporazum pošljejo v presojo Sodišču Evropske unije.
Martin ob tem meni, da bi moral Parlament pripraviti svoj nabor vprašanj za Sodišče in ne zgolj slediti Evropski komisiji, ki je Sodišču v presojo že poslala svoja vprašanja o sporazumu.
Parlament bi moral čas do trenutka, ko se bo o sporazumu izreklo Sodišče, porabiti zato, da Evropski komisiji in državam članicam zastavi vrsto vprašanj o tem, kako naj bi bil sporazum uresničen v praksi: kako bodo potekale mejne kontrole, kdo se bo boril proti ponarejenim uvoženim izdelkom, ali bodo ponudniki dostopa do spleta odgovorni za nadzor uporabnikov.
Posnetek razprave v odboru Tiskovno sporočilo
SL
1
PHOTO
20120209PHT37707.jpg
SL
2
PHOTO
20120221PHT38676.jpg
SL
4
PHOTO
20120124PHT36088.jpg
SL
5
PHOTO
20120222PHT39120.jpg
SL
7
PHOTO
20120302PHT39811.jpg
SL
8
LINK
/committees/en/INTA/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=43731
SL
9
LINK
http://events.europarl.europa.eu/
SL
10
PHOTO
20120302PHT39859.jpg
SL
11
LINK
/ep-live/en/committees/video?event=20120301-0900-COMMITTEE-INTA&category=COMMITTEE&format=wmv
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120217BKG38488 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120220FCS38611 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20120227IPR39340 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
