VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO O-0084/08
v skladu s členom 108 Poslovnika
predložila
Diana Wallis
,
Bilyana Ilieva Raeva
in
Johannes Lebech
, v imenu skupine ALDE
za Komisijo
Zadeva: Upravljanje arktičnega območja v globaliziranem svetu
Od govora, ki ga je Gorbačov imel v Murmansku in v katerem je pozval države iz arktičnega območja k oblikovanju "resničnega območja miru in plodnega sodelovanja" na skrajnem severu, je minilo že več kot dvajset let. V tem obdobju so se pojavila številna pomembna oziroma ključna vprašanja – onesnaževanje, podnebne spremembe, ki vodijo k odpiranju doslej zaprtih morskih poti, uporaba virov, trajnost, varna energetska oskrba, zaloge rib – , kar je usmerilo pozornost na daljni sever. Konec maja 2008 je pet držav, ki mejijo na Arktiko – Kanada, Danska, Norveška, Rusija in ZDA– sprejelo izjavo (ilulissatska izjava), s katero si prizadevajo za izvajanje mednarodnega pomorskega prava za Arktiko, vendar nasprotujejo sklepanju posebnih pravnih sporazumov za Arktiko. To je izrednega pomena za mednarodno skupnost in vse potencialne akterje s tega območja. To je za Evropsko unijo posebnega pomena, saj med svoje države članice šteje tri arktične dežele, ki se jim pridružujeta sosednji državi, s katerima je tesno povezana v okviru evropskega gospodarskega prostora. Poleg tega pa gospodarska, okoljska in raziskovalna vprašanja narekujejo, da Evropska unija ne sme ostati brezbrižna glede arktične regije.
Ali naj Komisija opredeli možne elemente trajnostne in celostne strategije Evropske unije, s katerimi se bo soočilo z izzivi in ki bi EU omogočila, da zavzame dejavnejšo vlogo v odnosu do arktične regije, zlasti glede varnostne, gospodarske in okoljske dimenzije na daljnem severu?
Ker se za arktično območje zaenkrat ne uporabljajo dvostranski standardi in uredbe, saj se ni nikoli predvidelo, da bo ta regija nekoč plovna vodna pot ali območje trgovinskega izkoriščanja, ali Komisija meni, da je sedanja struktura upravljanja na daljnem severu zadostna za soočanje z nastajajočimi in obstoječimi izzivi? Glede na dejstvo, da je zadnje mednarodno polarno leto iz petdesetih letih vodilo k podpisu antarktičnega sporazuma, ali Komisija meni, da bi bila na primer zavezujoča arktična listina primerna rešitev?
Ker Evropska unija v tej regiji že sodeluje prek arktičnega okna iz politike severne dimenzije in prek različnih političnih področij, ki zadevajo na primer energetsko varnost, podnebne spremembe, morska vprašanja ali ribolov, na kakšen način namerava Komisija izboljšati usklajevanje svojih politik na teh področjih in kdaj namerava opredeliti resnično celovito politiko daljnega severa?
