A6-0074/2009
18.2.2009
POROČILO
o aktu za mala podjetja
(2008/2237(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalka:
Edit Herczog
Pripravljavca mnenja(*):
Gunnar Hökmark za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Martí Grau i Segú za Odbor za notranji trg in zaščito potrošnikov
(*) Postopek s pridruženimi odbori – člen 47 Poslovnika
PE 413.994v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................17
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ..................................20
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov .........................26
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ..................................31
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje ..................................................36
MNENJE Odbora za pravne zadeve ...........................................................................39
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov ...................................42
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................46
(*) Postopek s pridruženimi odbori – člen 47 Poslovnika
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo ( KOM(2008)0394 ) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije o oceni učinka ( SEC(2008)2102 ),
– ob upoštevanju svojih resolucij z dne 30. novembra z naslovom „Čas za višjo prestavo – Ustvarjanje Evrope podjetništva in rasti“
UL C 316 E, 22.12.2006, str. 378. ter z dne 19. januarja 2006 o izvajanju Evropske listine za mala podjetja
UL C 287 E, 24.11.2006, str. 258. ,
– ob upoštevanju sklepov 2715. Sveta za konkurenčnost z dne 13. marca 2006 o politiki za MSP za rast in zaposlovanje ter sklepov 2891. Sveta za konkurenčnost, sprejetih 1. in 2. decembra 2008,
– ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2009,,
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. januarja 2009,
– ob upoštevanju izbora dobre prakse evropske listine za mala podjetja za leto 2008,
– ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom Evropski kodeks najboljših praks, ki malim in srednjim podjetjem (MSP) zagotavlja lažji dostop do javnih naročil ( SEC(2008)2193 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. oktobra 2007 z naslovom „Majhna, čista in konkurenčna – Program za pomoč malim in srednje velikim podjetjem pri skladnosti z okoljsko zakonodajo“
UL C 4, 9.1.2008, str. 13. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 o trajnostni potrošnji in proizvodnji ter akcijskem načrtu za trajnostno industrijsko politiko ( KOM(2008)0397 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2008 z naslovom „Strategija pravic industrijske lastnine za Evropo“ ( KOM(2008)0465 ),
– ob upoštevanju mnenj skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 10. julija 2008 na prednostnem področju prava družb ter z dne 22. oktobra 2008 o reformi pravil za izdajanje računov in elektronsko izdajanje računov v direktivi 2006/112/ES (direktiva o davku na dodano vrednost),
– ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov ( A6–0074/2009 ),
A. ker je 23 milijonov MSP v EU približno 99 % vseh podjetij in zagotavljajo 100 milijonov delovnih mest, igrajo bistveno vlogo pri gospodarski rasti, socialni koheziji in ustvarjanju delovnih mest, so glavni vir inovacij in so bistvena za trajnost in širitev zaposlovanja,
B. ker morajo biti MSP v osrčju vseh politik Skupnosti, kar bi jim omogočilo, da se razvijejo in prilagodijo zahtevam globalizacije, sodelujejo v trikotniku znanja ter se prilagodijo okoljskim in energetskim izzivom,
C. ker se je poslovno okolje za MSP kljub predhodnim pobudam Evropske unije od leta 2000 malo izboljšalo oziroma niso bila zabeležena kakršna koli znatna izboljšanja,
D. ker so MSP v veliki večini primerov mikropodjetja, obrtna podjetja, družinska podjetja in zadruge, ki so naravni inkubatorji za podjetništvo in imajo zato pomembno vlogo pri spodbujanju vključevanja v družbo in samozaposlovanja,
E. ker MSP nimajo dovolj podpore, da bi se branila pred nepošteno poslovno prakso zunaj meja, kot jo na primer izvajajo goljufiva podjetja za imeniške storitve,
F. ker se evropska MSP kljub razlikam med njimi soočajo z istimi izzivi pri uresničevanju vseh svojih zmožnosti na področjih, kot so sorazmerno višji upravni stroški in stroški zagotavljanja skladnosti kot pri večjih podjetjih, dostop do financ in trga, inovacije in okolje,
G. ker se mora kot bistveni prispevek za vzpostavitev prijaznega okolja za MSP spremeniti odnos do vloge podjetnikov in prevzemanja tveganja: politični vodje in mediji morajo pozdraviti, upravni organi pa podpirati podjetništvo in z njim povezano pripravljenost na prevzemanje tveganja,
H. ker se morajo MSP ob pričetku procesa internacionalizacije soočati s specifičnimi težavami, kot so pomanjkanje mednarodnih izkušenj, premalo izkušenih človeških virov, zelo zapleten mednarodni regulativni okvir ter potreba po uvajanju organizacijskih sprememb in drugačne podjetniške kulture,
I. ker Parlament pogosto z obžalovanjem ugotavlja, da Evropska listina o malih podjetjih ni pravno obvezujoča, kar dejansko onemogoča izvajanje te listine in zlasti njenih deset priporočil, ki večinoma ostajajo le mrtva črka na papirju; ker je posledično v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 19. januarja 2006 pozval Svet, naj se posveti temu vprašanju,
Splošno
1. podpira omenjeno sporočilo Komisije z dne 25. junija 2008, v katerem je izražen namen, da se pripravi ambiciozna politična agenda za spodbujanje rasti MSP na osnovi desetih vodilnih načel in da se pri pripravi politik na vseh ravneh uveljavi načelo „najprej pomisli na male“;
2. obžaluje, da akt za mala podjetja ni pravno zavezujoč instrument; meni, da je resnično inovativni vidik akta njegova namera postaviti načelo „najprej pomisli na male“ v središče politik Skupnosti; poziva Svet in Komisijo, naj se pridružita Parlamentu pri naporih za uveljavitev tega načela kot obvezujočega pravila v obliki, ki jo je treba še določiti, da bi zagotovili, da se primerno uporablja v vsej prihodnji zakonodaji Skupnosti;
3. poudarja, da je izjemno pomembno, da se omenjenih deset vodilnih načel izvaja na evropski, nacionalni in lokalni ravni; zato poziva Svet in Komisijo, naj se močno politično obvežeta k zagotavljanju primernega izvajanja; poziva Komisijo in države članice, naj si v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi prizadevajo opredeliti prednostne naloge ter naj zlasti na nacionalni ravni nujno začnejo izvajati akcijski načrt o aktu za mala podjetja, ki ga je sprejel Svet za konkurenčnost 1. decembra 2008, da zagotovijo, da bodo vse zainteresirane strani učinkovito udejanjile ta vodilna načela;
4. poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja vidnost in osveščenost glede politik, ki se nanašajo na MSP, tako da poveže obstoječe instrumente in sklade Skupnosti zanje v okviru ločene postavke v proračunu Unije;
5. je trdno prepričan, da je uvedba mehanizmov spremljanja bistvena za nadzor ustreznega in hitrega izvajanja političnih pobud, ki so se že začele; zato poziva Svet, naj ukrepe, ki bi jih bilo treba sprejeti na ravni držav članic, vključi v lizbonski proces in o napredku letno poroča Parlamentu;
6. poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem analiz za spremljanje napredka, doseženega po uveljavitvi desetih vodilnih načel s strani Komisije in držav članic; poziva Komisijo, naj vzpostavi standardna ocenjevalna merila za ocenjevanje doseženega napredka; poziva države članice, naj v svoja prihodnja letna poročila o nacionalnih programih reform vključijo svoja prva poročila o doseženem napredku;
7. poudarja potrebo po posebni pozornosti za obrtna, družinska, mikro in individualna podjetja na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni ter poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo regulativne, upravne in davčne ukrepe ter ukrepe za vseživljenjsko učenje, ki namenjene posebej njim; prav tako poziva k priznanju posebnosti pripadnikov svobodnih poklicev ter poudarja potrebo, da se jih obravnava enako kot druga MSP, če to ni v nasprotju z veljavnim pravom, ki ureja te poklice; opozarja na pomembno vlogo združenj MSP za trgovce, obrtnike in druge poklice; poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za izboljšanje poslovnega okolja za ta podjetja ter pravnega okvira za njihova poklicna in panožna združenja;
8. meni, da predlogi Komisije ne vključujejo jasne strategije za izboljšanje pravnega statusa in pravic samozaposlenih oseb, zlasti če je njihov položaj primerljiv z zaposlenimi osebami; poziva Komisijo, naj samozaposlenim osebam zagotovi pravico do dogovora o standardnih tarifah, organiziranja dela in sklepanja kolektivnih pogodb, če sodelujejo z velikim naročnikom v prevladujočem položaju, če to ne škoduje šibkejšim potencialnim strankam in ne izkrivlja trga;
9. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usmerjene podporne ukrepe in individualno podporo v obliki informacij, svetovanja in možnosti dostopa do tveganega kapitala pri ustanavljanju podjetij v sektorju MSP;
10. poudarja potrebo po oblikovanju socialnega in ekonomskega modela, ki vzpostavlja primerno varnostno omrežje za ustvarjalne podjetnike v okviru MSP, ki jih pogosto zaznamujejo nestabilni delovni pogoji;
11. z obžalovanjem ugotavlja, da se ženske soočajo s težavami pri ustanavljanju in ohranjanju podjetij zaradi dejavnikov, kot so pomanjkljive informacije, pomanjkanje stikov in dostopa do mreže, diskriminacija zaradi spola in stereotipi, slabe in neprilagodljive storitve za varstvo otrok, težave pri usklajevanju poslovnih in družinskih obveznosti ter razlike v pristopu žensk in moških do podjetništva;
12. pozdravlja predlog ustanovitve evropskega omrežja podjetnic-ambasadork, programe mentorstva, ki bodo ženske spodbudili k ustanovitvi lastnega podjetja, in spodbujanje podjetništva med diplomantkami; ne glede na to opozarja, da v mnogih podjetij še vedno obstaja spolno razlikovanje, ki je, in bo še dolgo časa, zelo resna težava, saj EU, dokler bodo ženske na trgu dela diskriminirane, izgublja sposobne delavke in podjetnice in posledično tudi denar; zato meni, da je treba v projekte za spodbujanje podjetništva žensk vložiti še več denarja;
13. poudarja, da žensko podjetništvo privablja ženske na trg dela ter izboljšuje njihov ekonomski in socialni položaj; vendar obžaluje, ker na tem področju obstaja velik razkorak med moškimi in ženskami, zlasti pri plačah, kljub velikemu zanimanju za ženske, in ker odstotek žensk podjetnic v Evropski uniji ostaja sicer nizek, čemur je razlog nepriznan (na primer neplačan), pa vendar bistven prispevek, ki ga imajo ženske pri vsakodnevnem upravljanju družinskih MSP;
14. poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo kulturni in ustvarjalni sektor kot gonilo ekonomskega in socialnega razvoja v EU, ki predstavlja 2,6 % delež BDP in 2,5 % delovne sile EU; poudarja pomen MSP za poživitev sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in kreativne industrije;
15. poudarja, da gospodarski sektor kulture zaznamujejo MSP ter da je ta sektor še zlasti pomemben za zagotavljanje trajnostnega regionalnega zaposlovanja;
16. pozdravlja namero Komisije, da poda predlog direktive o možnosti znižanih stopenj DDV za delovno intenzivne storitve, opravljene na lokalni ravni, ki jih običajno nudijo predvsem MSP; vendar poudarja, da to ne sme voditi v izkrivljanje konkurence in da ne sme biti dvoumnosti glede vprašanja, katere storitve so zajete;
17. ugotavlja, da je treba MSP zagotoviti možnost nakupa na drobno, okolju prijaznih izdelkov in od lokalnih proizvajalcev, s čimer bodo postala bolj podnebju prijazna in učinkovita;
18. pozdravlja hitro sprejetje splošne skupinske izjeme za državno pomoč ter ukrepov o statutu evropske zasebne družbe in o znižanih stopnjah DDV;
19. pozdravlja predlog Komisije za znižanje stopenj DDV za storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni; poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za sprostitev pravil o državni pomoči, da bi tako spodbudili zagotavljanje možnosti glede podeljevanja javnih naročil lokalnim podjetjem, zlasti lokalnim MSP;
20. podpira zamisel o podaljšanju trenutnega izvzetja iz pravil EU o konkurenci za državno pomoč za filmsko produkcijo do leta 2012 ter meni, da je to velika podpora ustvarjalnim MSP;
21. podpira nova pravila za državno pomoč iz Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe ES (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)
UL L 214, 9.8.2008, str. 3. , ker pod določenimi pogoji MSP izvzemajo iz pravil za prijavo.
22. ugotavlja, da so MSP kljub jasni zavezi v Evropski listini za mala podjetja brez vpliva v socialnem dialogu; poziva k formalnemu popravku te pomanjkljivosti z ustreznimi predlogi v okviru akta za mala podjetja;
23. meni, da je treba v okviru akta za mala podjetja večjo pozornost nameniti področju delovnega prava v zvezi z načelom prožne varnosti, ki zlasti MSP omogoča, da se na tržne spremembe odzovejo hitreje ter tako ob upoštevanju nujne socialne zaščite omogočajo višjo stopnjo zaposlenosti in konkurenčnost podjetja, zlasti njegovo mednarodno konkurenčnost; v zvezi s tem opozarja na resolucijo z dne 29. novembra 2007 o prožni varnosti
UL C 297 E, 20.11.2008, str. 174. ;
24. poleg tega poudarja pomen delovnega prava, zlasti doseganja njegove najučinkovitejše uporabe pri MSP, na primer prek boljšega svetovanja ali poenostavitve upravnih postopkov, ter poziva države članice, naj posebno pozornost MSP namenijo pri posebnih pristopih k prožni varnosti, tudi z aktivno politiko trga dela, saj so ta podjetja zaradi nizkega števila zaposlenih znotraj in navzven bolj prilagodljiva, vendar potrebujejo tudi večjo varnost zase in za svoje delavce; meni, da je glede na dejstvo, da si MSP pogosto ne morejo privoščiti pravne službe ali službe za upravljanje človeških virov, nujno, da jim delovno pravo kot eden od temeljev prožne varnosti nudi zanesljivo pravno podlago; poudarja, da je po podatkih Eurostata v letu 2003 91,5 % evropskih podjetij zaposlovalo manj kot 10 ljudi;
25. meni, da je treba sprejeti ukrepe za boj proti delu na črno, ki je nesporen vir nepoštene konkurence za delovno intenzivna MSP;
26. poziva države članice, naj v osrednjih gospodarskih dejavnostih pospešijo vključevanje MSP, katerih lastniki so pripadniki etničnih manjšin, z razvijanjem programov za raznolikost ponudnikov, katerih cilj bo zagotavljanje enakih možnosti premalo zastopanim podjetjem, ki na razpisih konkurirajo z večjimi podjetji;
27. poudarja pomen statuta evropske zasebne družbe kot nove dopolnilne pravne oblike, če se ta osredotoči na MSP, ki želijo sodelovati v čezmejnih dejavnostih, in če ga večja podjetja ne morejo zlorabiti za spodkopavanje in izigravanje pravnih določb v državah članicah, s pomočjo katerih se krepi sistem upravljanja podjetij, ki upošteva interese vseh zainteresiranih strani;
28. poziva javne oblasti, naj v skladu z načelom, da je dostop do informacij predpogoj za pridobitev samih informacij, in ob upoštevanju pomembne vloge interneta v tem pogledu kolikor je mogoče poenostavijo spletišča institucij, da bodo uporabniki hitro prepoznali in razumeli mehanizme podpore, ki so jim na voljo;
Več raziskav in razvoja ter inovacij
29. poudarja, da so inovacije pomembne za MSP, in da je težko izkoriščati možnosti za raziskave; meni, da bi nacionalne akademije znanosti in raziskovalni inštituti lahko bili pomembni pri spodbujanju inovacij in zmanjševanju ovir pri raziskavah za MSP; meni, da se ni treba osredotočati zgolj na visokotehnološke inovacije, ampak je treba upoštevati tudi tehnologijo nižje in srednje ravni ter neformalne inovacije; meni, da bi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo lahko imel pomembno vlogo pri krepitvi raziskav in razvoja ter inovacij za MSP; poziva države članice, naj povečajo število pobud, ki bi znižale prag za dostop MSP do raziskav; je prepričan, da bi morali biti vsi raziskovalni in tehnološki programi Skupnosti zasnovani tako, da bi olajšali čezmejno udeležbo MSP;
30. podpira pobudo Komisije za izboljšanje dostopa do sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)
UL L 412, 30.12.2006, str. 1. ;
31. poziva Komisijo in države članice, naj uveljavijo boljše okvirne pogoje, namenjene oblikovanju spodbudnega okolja za inovacije v MSP zlasti z uvajanjem izboljšav pri varovanju pravic intelektualne lastnine ter z učinkovitejšim bojem proti ponarejanju po vsej Evropski uniji; meni, da lahko dobro uravnotežena pravila o pravicah intelektualne lastnine zagotovijo njihovo zaščito ter pretok in izmenjavo informacij in idej; poudarja, da MSP potrebujejo podporo pri dostopanju do zaščite pravic intelektualne lastnine, ohranjanju teh pravic s pomočjo ustreznih organov, pristojnih za pravice intelektualne lastnine, ter uporabi svojih pravic intelektualne lastnine za privabljanje finančnih sredstev;
32. poziva Komisijo in države članice, naj od svojih poslovnih partnerjev zahtevajo doslednejšo uporabo sporazuma STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) ter naj naredijo vse potrebno za sprejetje dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov za boj proti ponarejanju in piratstvu, kot je trgovinski sporazum proti ponarejanju (ACTA);
33. meni, da celotni potencial e-trgovine za MSP še ni popolnoma izkoriščen ter da je treba še veliko narediti za vzpostavitev enotnega evropskega elektronskega trga za izdelke in storitve, na katerem bi lahko MSP igrala vodilno vlogo pri nadaljnjem povezovanju trgov EU;
34. meni, da je treba za krepitev inovacij in povečanje konkurenčnosti gospodarstva EU spodbujati grozdenje MSP; zato poziva Komisijo, naj podpira izboljšanje upravljanja grozdov, zlasti z izmenjavo najboljših praks in programov usposabljanja, oblikuje in razširja orodja za ocenjevanje uspešnosti grozdov, spodbuja sodelovanje med skupinami in nadalje poenostavi upravne postopke za sodelovanje grozdov v programih EU;
35. poziva, naj se v aktu za mala podjetja upoštevajo povezave MSP (povezane skupine), saj je pri povezanih skupinah tveganje plačilne nesposobnosti očitno manjše kot pri posameznih podjetjih;
36. je trdno prepričan, da imajo patenti pomembno vlogo pri inovacijah in gospodarski uspešnosti, saj inovatorjem omogočajo povrnitev vlaganj v inovacije in zagotavljajo potrebno varnost naložb, deležev in posojil; zato meni, da je treba hitro doseči sporazum o patentu Skupnosti, ki bi zagotovil cenovno ugodno, učinkovito, prilagodljivo in visoko kakovostno pravno varstvo, prilagojeno potrebam MSP, ter o usklajenem evropskem sistemu za patentne spore;
37. poudarja, da je treba spodbujati inovativna in predkomercialna javna naročila, saj to prinaša dodatno vrednost za organe, državljane in udeležene družbe, ki sklepajo pogodbe; poziva države članice, naj povečajo delež inovativnih javnih naročil ter udeležbo inovativnih MSP v postopkih javnih naročil; poziva Komisijo, naj spodbudi razširjanje najboljših praks na tem področju, na primer glede razpisnih meril in postopkov ter povezav za delitev tveganj in znanja;
38. meni, da je mogoče pri mednarodnih javnih naročilih, kjer omogočajo nove tehnologije čezmejno e-trgovino, z novimi oblikami na primer kombinatoričnih dražb za konzorcije MSP, spletnimi objavami in oglaševanjem razpisov bistveno povečati trgovino javnih naročil, ne samo v Evropski uniji, temveč tudi globalno, in s tem spodbujati čezmejno e-trgovino;
39. opozarja na potrebo po zadostnem številu tehnično in strokovno usposobljenega osebja; zato meni, da je treba več vlagati v izobraževanje in da je treba okrepiti vezi med izobraževalnimi zavodi in MSP, da bi v nacionalne izobraževalne programe vključili spodbujanje samozaposlovanja, kulture podjetništva in poslovne ozaveščenosti; spodbuja nadaljnjo širitev sistemov mobilnosti posameznikov, kot sta Erasmus za mlade podjetnike in Erasmus za pripravnike, zlasti v zvezi z udeležbo žensk; podpira predvideno širitev obsega programa Leonardo da Vinci ter oblikovanje evropskega kreditnega sistema za poklicno izobraževanje in usposabljanje; poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji in ponudniki usposabljanja oblikujejo programe na delu temelječega poklicnega usposabljanja in prekvalifikacije ter programe vseživljenjskega učenja, posebej prilagojene potrebam MSP, ki bodo sofinancirani iz Evropskega socialnega sklada; poziva Komisijo, naj olajša izmenjavo najboljših praks pri inovativnem usposabljanju in ukrepov za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter spodbuja enakost spolov;
40. poudarja pomen spodbujanja mladih podjetnikov in žensk v podjetništvu, med drugim z uvajanjem programov tutorstva in mentorstva; poudarja, da je vse več žensk in mladih podjetnikov dejavnih v MSP, čeprav še vedno predvsem v najmanjših podjetjih (mikropodjetjih), ob prenosu poslovanja in dedovanju, zlasti v primeru družinskih podjetij, pa so še vedno občutljivi na škodljive vplive stereotipov in predsodkov; zato od držav članic zahteva, naj upoštevajo vpliv staranja prebivalstva in izvajajo ustrezno politiko in mehanizme, zlasti z uvedbo diagnostičnih, informacijskih, svetovalnih in podpornih orodij za prenos poslovanja;
41. opozarja, da sedmi okvirni program vsebuje mehanizem za porazdelitev finančnega tveganja, ki bi naj omogočal lažji dostop do posojil Evropske investicijske banke (EIB) za obsežne projekte; poziva Komisijo, naj oceni, v kolikšni meri MSP uporabljajo ta mehanizem, in na podlagi ocene po potrebi poda predloge;
42. pozdravlja uvedbo enotnega evropskega omrežja, ki povezuje storitve, ki jih sedaj zagotavljajo evropski informacijski centri in inovacijski relejni centri, da bi tako s širokim obsegom storitev podprli MSP pri vseh njihovih prizadevanjih za inovacije in konkurenčnost;
43. poziva Komisijo, naj oceni sodelovanje MSP v okvirnem programu na področju inovativnosti in konkurenčnosti
Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15). ter po potrebi posreduje predloge;
Zagotovitev sredstev in dostop do njih
44. poudarja, da se MSP v Evropi še vedno financirajo v prvi vrsti iz lastne dejavnosti in s krediti in posojili finančnih ustanov; ugotavlja, da so MSP obravnavana kot bolj tvegana, kar jim otežkoča dostop do finančnih virov; poziva finančne ustanove, Komisijo in države članice, naj s skupnimi močmi zagotovijo dostop MSP do finančnih sredstev in jim omogočijo okrepitev njihovega kapitala tako, da dobiček ponovno vložijo v podjetje; meni, da se ne bi smelo zahtevati plačilo stroškov pred začetkom delovanja MSP, da bi jim zagotovili možnost, da oblikujejo svoja finančna sredstva in vire; v zvezi s tem opozarja na nevzdržnost sedanjega finančnega stanja in potrebo po takojšnjem ukrepanju;
45. poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za promocijo in obveščanje o obstoju evropskih skladov in državnih pomoči za MSP ter poskrbijo, da bosta omenjena instrumenta bolj dostopna in razumljiva;
46. poziva države članice, naj ustvarijo boljše pogoje, ki bodo MSP omogočili vlaganja v strokovno usposabljanje, tudi z neposrednimi davčnimi olajšavami in prek kompenzacij med prejemnikom in Evropsko unijo;
47. priznava, da lahko sistemi obdavčenja držav članic ovirajo prenos poslovanja, zlasti v družinskih podjetjih, kar povečuje tveganje likvidacije ali zaprtja podjetja; zato poziva države članice, naj pozorno revidirajo svoje pravne in davčne okvire, da bi se izboljšali pogoji za prenos poslovanja, zlasti v primerih upokojitve lastnika ali bolezni; je prepričan, da bi takšne izboljšave olajšale nadaljevanje poslovanja podjetij, zlasti družinskih, ohranjanje delovnih mest in ponovne naložbe dobička;
48. je zelo zadovoljen z nedavno uskladitvijo lizbonske strategije in kohezijske politike; meni, da bi lahko usmeritev regionalnih skladov proti podjetništvu, raziskavam in inovacijam prineslo velike zneske, ki bi bili na voljo za spodbujanje podjetniških zmogljivosti na lokalni ravni;
49. poudarja, da so dinamični finančni trgi bistvenega pomena za financiranje MSP ter da je treba odpreti evropske trge tveganega kapitala, tako da se izboljša razpoložljivost in dostopnost tveganega kapitala, dolžniško-lastniškega financiranja in mikrokreditov; zato meni, da bi morala imeti MSP v običajnih okoliščinah dostop do posojil, ki jih nudijo akterji na kapitalskih trgih, ki lahko učinkoviteje ocenijo njihove možnosti za uspeh in zadovoljijo njihovim potrebam;
50. podpira odločitev Sveta in EIB o sprejetju vrste reform za razširitev finančnih produktov za MSP v ponudbi skupine EIB ter o znatni količinski in kakovostni razširitvi ponudbe njenih globalnih posojil bančnim partnerjem;
51. poudarja, da imajo MSP omejene možnosti dostopa do sredstev, kar je velika ovira pri njihovem nastajanju in rasti; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Sveta, da za dodatnih 30 000 milijonov EUR poveča finančna sredstva EIB, namenjena garancijam in drugim finančnim instrumentom za MSP; poziva EIB, naj oblikuje nove vrste finančnih instrumentov in konkretne nove rešitve za spopadanje z ovirami poroštva pri dostopanju do posojil; prav tako poziva države članice, naj glede na trenutno gospodarsko krizo spodbudijo banke, naj MSP zagotovijo dostop do posojil pod razumnimi pogoji;
52. pozdravlja nedavno pobudo za „Skupno ukrepanje za podporo mikrofinančnih institucij v Evropi“ (JASMINE), ki bo koristna za ustanavljanje podjetij in bo zlasti spodbudila podjetništvo med mladimi in ženskami; poziva države članice, naj v sodelovanju z združenji MSP in posojilnimi ustanovami prevzame proaktivno vlogo pri zagotavljanju informacij o dostopu do mikrokreditov in alternativnih oblik financiranja ter o vlaganju zahtevkov zanje;
53. poudarja pomembno vlogo evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada pri izboljšanju sredstev za MSP, zlasti ob nedavnih neravnovesjih in pretresih kreditnega trga; poziva Komisijo in države članice, naj dalje preučuje morebitne izboljšave veljavnih bančnih pravil in drugih finančnih uredb, vključno s preglednostjo bonitetnih ocen, za olajšanje dostopa MSP do sredstev; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in EIB vzpostavi prave okvirne razmere za razvoj vseevropskega trga tveganega kapitala;
54. poudarja, da v enem od štirih primerov MSP propadejo zaradi zamud pri plačilih, v večini primerov zaradi javne uprave; poudarja, da utegne sedanji izpad kreditov nesorazmerno prizadeti MSP, saj večje stranke pritiskajo na manjše dobavitelje, naj jim odobrijo odložene plačilne roke; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za revizijo direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih
UL L 200, 8.8.2000, str. 35. ter poziva države članice, naj izboljšajo plačilne navade v javni upravi; poziva, naj se na ravni Skupnosti določijo usklajeni roki za plačila, po možnosti skrajšani za plačila MSP, in kazni v primeru zamud;
55. pozdravlja ukrepe za izboljšanje oskrbe MSP s kapitalom, predlagane v aktu za mala podjetja; z ozirom na finančno krizo poziva zlasti k širjenju oziroma nadaljevanju preizkušenih državnih programov za podporo MSP ter k širjenju njihove podpore na finančne posrednike;
56. opaža ogromen potencial okvirnega programa EU za konkurenčnost in inovacije za odpravo neuspešnosti trga pri financiranju MSP, za spodbujanje ekoloških inovacij ter za podpiranje podjetniške kulture;
Izboljšanje dostopa do trga
57. poudarja, da lahko standardizacija vodi do inovacij in konkurenčnosti tako, da olajša dostop do trgov in omogoča delovanje; poziva Komisijo, naj izboljša dostop MSP do standardov in njihovo udeležbo v postopku standardizacije; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja standarde Skupnosti v mednarodnem okolju;
58. poudarja pomembnost vključevanja Evropske podjetniške mreže, nacionalnih organov za upravljanje projektov, gospodarskih in industrijskih zbornic ter javnih organov v promocijo možnosti, ki jih nudijo programi EU za raziskave, razvoj in inovacije ter strukturni skladi EU, vključno s pobudo Skupnosti o skupnih evropskih sredstvih za mikro, mala in srednja podjetja (JEREMIE), na lokalni ravni;
59. ugotavlja, da javna naročila pokrivajo približno 17 % BDP EU; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo dostop in udeležbo MSP pri javnih naročilih z uporabo možnosti, predstavljenih v omenjenem evropskem kodeksu najboljših praks, kar bo olajšalo dostop MSP do javnih naročil, med drugim z:
– večjo uporabo javnega e-naročanja,
– prilagodljivim obsegom naročil,
– manjšanjem upravnih in finančnih obremenitev pri razpisih,
– zagotavljanjem ustreznih in sorazmernih meril usposobljenosti v specifičnih razpisih,
– izboljšanjem dostopa MSP do informacij o javnih razpisih,
– uskladitvijo zahtevanih dokumentov;
60. poleg tega spodbuja države članice, naj sprejmejo naslednje ukrepe:
– od naročnikov zahtevajo, da upravičijo odločitev o nerazdelitvi naročil,
– razširijo možnost prijavljanja konzorcijev na javne razpise,
– posplošijo obveznost izplačevanja predplačil na vsa javna naročila;
61. ugotavlja, da obstaja potreba po svetovalnih storitvah glede sistema, ki bi pomagale pri vsakodnevnem delovanju MSP med njihovim celotnim življenjskim ciklom z namenom optimizacije njihovih naložb;
62. meni, da napredne aplikacije za e-poslovanje, ki temeljijo na uporabi interoperabilnih elektronskih podpisov in certifikatov o pristnosti, predstavljajo bistveno gonilo za konkurenčnost MSP, zato morajo Komisija in države članice spodbujati njihovo uporabo;
63. poudarja pomen notranjega trga za MSP in opozarja, da mora biti spodbujanje dostopa MSP do notranjega trga prednostna naloga;
64. ugotavlja, da še vedno obstajajo nekatere omejitve, zaradi katerih MSP ne morejo v celoti izkoristiti prednosti notranjega trga; zato meni, da je treba izboljšati pravni in politični okvir notranjega trga, da bi tako olajšali čezmejno delovanje MSP; prav tako ugotavlja, da bi jasno zakonodajno okolje dalo MSP večje spodbude za trgovanje na notranjem trgu; meni, da bi morale države članice oblikovati centre za stike in spletne portale;
65. poudarja, da je boljše obveščanje o dostopnosti do trga in izvoznih priložnosti v enotnem trgu bistveno tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo informacijske in svetovalne storitve, zlasti sistem za reševanje težav SOLVIT;
66. podpira pozive k zagotavljanju svetovalnih storitev držav članic za pomoč MSP, da bi se branila pred nepoštenimi poslovnimi praksami, kot jo na primer izvajajo goljufiva podjetja za imeniške storitve, kar bi okrepilo zaupanje MSP za čezmejno delovanje; poudarja pomen vloge Komisije pri lajšanju usklajevanja dela takšnih svetovalnih služb in sodelovanja z njimi, da se zagotovi ustrezno in učinkovito obravnavanje čezmejnih pritožb; kljub temu vztraja, da mora biti Komisija v primeru, da takšni mehki ukrepi ne bi bili uspešni, pripravljena sprožiti ustrezne zakonodajne spremembe, ki bi MSP zagotovila podobno varstvo kot potrošnikom, kadar so šibkejša stranka v takšnih poslih;
67. poudarja, da je samo 8 % MSP udeleženih pri čezmejnih dejavnostih, kar krni njihove možnosti za rast; meni, da je bistveno okrepiti notranji trg; meni, da bi morale države članice sodelovati pri usklajevanju upravnih zahtev pri dejavnostih znotraj Skupnosti; poziva države članice, naj hitro prenesejo in začnejo izvajati direktivo o storitvah
Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str.36). s posebnim poudarkom na interesih MSP, ter spodbuja čim prejšnji sprejem statusa evropske zasebne družbe;
68. podpira skupno in usklajeno osnovo za obdavčitev gospodarskih družb; poziva k oblikovanju storitve v zvezi z DDV po načelu „vse na enem mestu“, kar bi podjetnikom omogočilo izpolnjevanje obveznosti v državi izvora posla;
69. poziva Komisijo, naj nenehno izboljšuje okvirne zahteve za dostop MSP na tuje trge in naj spodbuja posredovanje informacij; spodbuja postavitev evropskih podpornih centrov za podjetja na Kitajskem in v Indiji ter na vseh trgih v vzponu, ki bi tesno sodelovali z nacionalnimi podpornimi centri, ki že delujejo na teh trgih; ker je mogoče skromno sodelovanje MSP v čezmejnih dejavnostih razlagati tudi s pomanjkanjem jezikovnih znanj in večkulturnih kompetenc, so za uresničitev tega izziva potrebno obsežnejše ukrepanje; vseeno opozarja, da potrebujejo MSP boljši dostop do informacij in strokovnih nasvetov v svoji matični državi;
70. poudarja pomen napredka v trgovinskih pogajanjih, ki bi še zmanjšal regulativne trgovinske ovire, ki nesorazmerno vplivajo na MSP;
71. poziva Komisijo, naj v svoj delovni program doda vključitev enakovrednega obravnavanja MSP v pravila STO o dostopu do javnih naročil; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni težavam, s katerimi se soočajo MSP pri carinskih formalnostih, zlasti z omogočanjem čim cenejšega prilagajanja njihovih informacijskih sistemov sistemom, ki jih uporabljajo nacionalni carinski organi, in poenostavitvijo pogojev za dostop do statusa gospodarskega subjekta;
Odprava neustreznih birokratskih postopkov
72. meni, da je nujno treba skrajšati birokratske postopke za vsaj 25 %, kjer je to mogoče, in pripraviti sodobne upravne postopke, ki bodo prilagojeni potrebam MSP; zato se zavzema za spodbujanje znanja na področji informacijskih in komunikacijskih tehnologij med MSP, zlasti med podjetnicami in mladimi podjetniki, ter za boljšo uporabo digitalne tehnologije, da se jim omogoči časovni in denarni prihranek ter vlaganje tako nastalih sredstev v razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo pobude za izmenjavo in promocijo najboljših praks, določijo merila uspešnosti ter oblikujejo in promovirajo smernice in standarde za malim in srednjim podjetjem prijazne upravne postopke; je prepričan, da je treba v bližnji prihodnosti izvesti predlogov skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve, da bi dosegli cilj zmanjšanja upravnih bremen brez tveganja za dostop MSP do finančnih sredstev;
73. meni, da je treba za MSP in še zlasti za mikropodjetja uporabiti take oblike obdavčevanja, s katerimi se čim bolj zmanjša upravna obremenitev, s čimer bi olajšali zagon dejavnosti in spodbudili inovativnost in naložbe ves čas njihovega delovanja;
74. poudarja bistven pomen presoje vpliva prihodnjih zakonodajnih pobud na MSP; zato poziva k obvezni, sistematski in usmerjeni presoji vpliva za MSP, tako imenovani „presoji za MSP“, obstajati pa mora tudi možnost neodvisne ocene rezultatov te presoje, ki bi morala biti na voljo zakonodajnim organom EU; meni, da je treba posebno pozornost nameniti vplivu na MSP, vključno z upravnim bremenom; poziva Komisijo, naj presojo za MSP uporabi za vse predloge zakonodaje EU, ki zadevajo podjetja, tudi v primerih poenostavitve obstoječe zakonodaje in umika zakonodajnih predlogov; spodbuja države članice, naj uvedejo podobne presoje za MSP na nacionalni ravni;
75. meni, da se mora vsa nova zakonodaja, na primer zakonodaja za odpravo zamud pri plačilih ali zakonodaja na področju avtorskih pravic, prava gospodarskih družb ali konkurenčnega prava (kot so predpisi, sprejeti za lažje pridobivanje podatkov v zasebnih tožbah zaradi protikonkurenčnega ravnanja, ali predpisi v skladu z uredbo o splošnih skupinskih izjemah za državne pomoči
Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah, UL L 214, 9.8.2008, str. 3). ) oblikovati tako, da ne diskriminira MSP, ampak jih podpira in spodbuja zagotavljanje njihove storitve na notranjem trgu;
76. poudarja potrebo po ustreznem in pravočasnem vključevanju MSP v oblikovanje politik; zato meni, da je treba obdobje za posvetovanje s Komisijo podaljšati na najmanj 12 tednov od datuma, ko je posvetovanje mogoče v vseh jezikih Skupnosti; priznava bistveno in koristno vlogo predstavniških organizacij podjetij, zato poziva Komisijo, naj, kjerkoli je to primerno, vključi MSP in njihove predstavniške organizacije v strokovne skupine za svetovanje in skupine na visoki ravni;
77. poziva Komisijo, naj spodbudi poenostavitev in uskladitev prava družb ter zlasti računovodskih pravil na notranjem trgu, da se zmanjša upravno breme za MSP in poveča preglednost za vse zadevne interesne skupine; poziva Komisijo, naj močno spodbudi uporabo novih tehnologij, kot je razširljiv jezik za poslovno poročanje XBRL (eXtensible Business Reporting Language), in sicer naj predloži časovni načrt za uvedbo poročanja XBRL v Evropski uniji, da bi to v razumnem času to postalo obvezno, ter naj spodbuja in podpira množično uporabo tega odprtega standarda;
78. spodbuja uvedbo „statističnih počitnic“ za mikropodjetja, ki bi jim omogočila, da se začasno izognejo obveznim statističnim pregledom, široko uporabo načela „samo enkrat“ za informacije, ki jih podjetja predložijo javnim organom, ter nadaljnji razvoj e-uprave;
79. poudarja, da je treba določiti skupne datume za začetek veljave nove zakonodaje Skupnosti, ki zadeva podjetništvo; poziva države članice in zveze MSP, naj na kratek in razumljiv način obveščajo MSP o spremembah zakonodaje, ki jih zadeva;
80. spodbuja države članice, naj v sodelovanju z združenji MSP na podlagi obstoječih struktur, kot sta Evropska podjetniška mreža in pisarne Europe Direct, oblikujejo nacionalne fizične ali elektronske informacijske točke in agencije za podporo MSP v skladu z načelom „vse na enem mestu“, ki bodo omogočale dostop do različnih virov informacij in podpornih storitev, zasnovanih glede na življenjski cikel podjetja;
81. priznava težave, s katerimi se soočajo nova podjetja pri ustanavljanju zaradi sistemov, ki se v državah članicah razlikujejo; zato meni, da je treba vzpostaviti enoten sistem ustanavljanja podjetij, po katerem bi se postopek izvajal korak za korakom in omogočal ustanovitev podjetja v 48 urah;
82. ponovno poudarja, da finančne določbe programov Skupnosti zlasti pri MSP pogosto sprožijo postopke, ki so po nepotrebnem zapleteni, dolgi in dragi; poziva Komisijo, naj ponovno oživi center za spremljanje evropskih MSP, objavi podatke o njihovi udeležbi v vsakem programu Skupnosti skupaj z analizo koristi in v skladu z ugotovitvami poda predloge o povečanju njihove udeležbe; poziva Komisijo, naj v različnih vejah politike okrepi vlogo in vidnost določenih MSP; spodbuja tudi vse pobude, ki omogočajo razvoj „duha MSP“ v javnih organih pri oblikovanju politik, kot je Komisijin „program za podjetniške izkušnje“, ki evropskim javnim uslužbencem omogoča, da se seznanijo z MSP;
83. obžaluje prakso pretirano natančnega izvrševanja predpisov (t. i. „gold plating“) s strani držav članic, ki je zlasti škodljiv za MSP, in poziva Komisijo, naj preuči, kateri nadaljnji ukrepi bi lahko bili sprejeti za njeno preprečitev; poziva k naknadni oceni učinka, ki bo analizirala, kako se odločitve v državah članicah in na lokalni ravni dejansko izvajajo;
84. poziva k posebni spletni strani Evropske unije za MSP, ki naj vsebuje informacije in prijavnice za projekte EU, nacionalne telefonske številke, povezave do partnerjev, trgovinske informacije, podatke o raziskovalnih projektih ter internetno svetovanje, poročila in informacije o novih predpisih;
85. poziva Komisijo, naj z državami članicami začne postopek poenotenja obrazcev, ki jih morajo podjetja priložiti kandidaturam ali ponudbam;
86. pozdravlja nagradni natečaj za najboljšo zamisel za zmanjšanje birokracije za javne organe, ki so sprejeli inovativne ukrepe za skrajšanje upravnih postopkov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;
87. poziva k 30-dnevnemu plačilnemu roku kohezijskih skladov Evropske unije za že odobrene projekte, da se zagotovi nepretrgan napredek, preživetje in učinek teh projektov;
Spreminjanje trajnosti v poslovno dejavnost
88. priznava, da bi prizadevanja za izboljšanje trajnosti lahko bila pomemben vir (ekoloških) inovacij in bistveno sredstvo za konkurenčnost industrije; opozarja, da MSP običajno niso dovolj osveščena glede novih energetsko učinkovitih in okolju prijaznih rešitev ali nimajo dovolj sredstev zanje; zato poziva Komisijo, naj preuči, kako bi Skupnost lahko pomagala MSP, da bodo bolj učinkovita pri porabi virov in energije;
89. ponovno poudarja pomen, ki se pripisuje družbeni odgovornosti manjših podjetij, kjer so potrebne horizontalne povezave, mreže in storitve; meni, da navajanje certifikata programa Skupnosti za okoljsko upravljanje in presojo (EMAS) ni učinkovito, ker odvrača pozornost od že obstoječih certifikatov in ker je vezan zgolj na okoljske izzive;
90. pozdravlja nedavne pobude za pomoč MSP pri prilagajanju okoljski zakonodaji tako, da se med drugim zagotovijo znižana plačila agencijam, dostop do informacij o okoljevarstvenih standardih ali uvedejo posebne izjeme pri zakonodaji Skupnosti;
o
o o
91. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Vloga malih in srednjih podjetij v Evropi
Mala in srednja podjetja že nekaj časa veljajo za hrbtenico gospodarstva EU, saj zaposlujejo približno 70 % delovne sile, ki proizvaja skoraj 58 % dodatne gospodarske vrednosti. Ker so najbolj dinamična in je njihova zmogljivost za inovacije in rast, torej za uresničitev lizbonskih ciljev, najvišja, jih je treba postaviti v ospredje politike EU.
Neizkoriščene zmogljivosti evropskih malih in srednjih podjetij
Evropska mala in srednja podjetja so pri učinkovitosti, rasti in inovacijah manj uspešna od ameriških, tudi v primerjavi z večjimi podjetji. Razlog je tudi pomanjkanje podjetniške kulture, saj je 60 % Evropejcev izjavilo, da nikoli niso pomislili, da bi odprli lastno podjetje, drugi, ki so to storili, pa ugotavljajo, da jih upravne in finančne omejitve ovirajo. Treba je tudi zadovoljiti veliko potrebo po praktičnih nasvetih ter pomoči države in Evropske unije glede boljšega razvoja podjetij in obetov zanje.
Iskanje celostne rešitve – prvi koraki
Posledično so bile v letu 2005 znotraj lizbonskega partnerstva za rast in zaposlovanje
Sporočilo Komisije: „Izvajanje lizbonskega programa Skupnosti – Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje“, ( KOM(2005)0551 ). oblikovane posebne politike za odpravo številnih težav. Države članice so vzporedno z Evropsko unijo naredile pomembne korake pri vključevanju posebnih ukrepov za MSP v programe lizbonske reforme. Med ugodnosti sedanjega napredka sodi višja raven delovanja poslovnega okolja za MSP in učinkovitejša upravna kultura, ki se ustaljuje po vsej Evropi. Posledice pri gospodarski rasti so pozitivne.
Vendar je sklep vmesnega pregleda sodobne politike za MSP
Sporočilo Komisije: „Vmesni pregled sodobne politike MSP“, ( KOM(2007)0592 ). , da so nadaljnje izboljšave možne. Nekatere težave se trenutno ne obravnavajo, ali se z njimi ravna neustrezno. Obstoječe politike je treba uskladiti.
... uravnotežen pristop – akt za mala podjetja
Komisija je junija 2008 sprejela sporočilo o aktu za mala podjetja
Sporočilo Komisije: „Najprej pomisli na male: Akt za mala podjetja za Evropo“ ( KOM(2008)0394 ). , da bi se odprla pot neoviranemu razvoju MSP z uveljavljanjem načela „najprej pomisli na male“ pri oblikovanju politik na vseh ravneh. Akt o malih podjetjih in vrsta zakonodajnih predlogov in političnih obvez EU in njenih držav članic poskušajo izoblikovati potrebne upravne, regulativne in finančne pogoje za razvoj teh bistvenih členov gospodarstva EU.
Predlaga se sklop 10 načel za ustvarjanje in izvajanje politik na ravni EU in držav članic z naslednjimi cilji:
1. ustvariti okolje, v katerem bodo podjetniki in družinska podjetja lahko uspevali in bo podjetništvo nagrajeno,
2. zagotoviti, da bodo pošteni podjetniki v stečaju kmalu dobili novo priložnost,
3. sestaviti pravila v skladu z načelom „najprej pomisli na male“,
4. doseči, da se bodo javne uprave odzivale na potrebe MSP,
5. prilagoditi orodja javne politike potrebam MSP: olajšati sodelovanje MSP pri javnih naročilih in boljše izkoriščanje možnosti državne pomoči za zanje,
6. olajšati dostop MSP do financiranja ter razviti pravno in poslovno okolje, ki bo podpiralo pravočasno plačevanje v gospodarskem poslovanju,
7. pomagati MSP, da bolje izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja enotni trg,
8. spodbuditi nadgrajevanje znanja v MSP in vse oblike inovacij,
9. omogočiti MSP, da bodo izzive okolja spremenila v priložnosti,
10. spodbuditi in podpreti MSP, da bodo izkoristila prednosti rasti trgov.
Sem sodi tudi sveženj zakonodajnih predlogov, ki ponujajo konkretne ukrepe za finančno pomoč evropskim MSP. K tem med drugim sodijo:
· uredba o splošni skupinski izjemi za državno pomoč,
· uredba, ki določa statut evropske zasebne družbe,
· direktiva o znižanih stopnjah DDV,
· predlog za nadaljnje posodabljanje, poenostavitev in uskladitev obstoječih pravil o obračunavanju DDV,
· predlog spremembe Direktive 2000/35/ES o zamudah pri plačilih.
Ocena poročevalke
Poročevalka meni, da mora akt o malih podjetjih obravnavati vsa MSP. Ob tem pa je treba upoštevati njihovo raznolikost, posebnosti in različne potrebe. Upoštevati je treba posebne razmere in mesto na vrednostni verigi posameznih kategorij MSP, kot so obrti, mikro in družinska podjetja, neodvisni delavci, prosti poklici in drugo. Poudarja tudi, da bi se moral akt o malih podjetjih osredotočiti samo na pobude na ravni EU, kar pa bi se podprlo s konkretnimi ukrepi v državah članicah in na regionalni ravni.
Zato poročevalka podpira pobudo Komisije, da se pri predlogu uredbe o splošni skupinski izjemi za državno pomoč sestavi nova uredba o statutu evropske zasebne družbe, nova direktiva o znižanih stopnjah DDV za lokalne storitve in spremeni direktiva o zamudah pri plačilih. Predlagani ukrepi naj bi podprli izvajanje integriranih lizbonskih smernic in lizbonskega programa za Skupnost tako, da lizbonsko strategijo preoblikujejo v konkretne ukrepe v prid MSP. Poročevalka pozdravlja tudi naslednje pobude Komisije: pripravo evropskega spletnega portala za MSP in evropski teden MSP maja 2009, ki je prvi dogodek te vrste.
Pomembna pridobitev, ki uživa široko podporo, je napovedana vsota za posojila MSP pri Evropski investicijski banki in načrtovani ukrepi za posodobitev in racionalizacijo ponudbe Evropske investicijske banke. Med bistvenim točkami so:
· pobuda o mikrokreditih za obdobje od 2008 do 2011,
· ustanovitev namenskega dolžniško-lastniškega financiranja za hitro rastoča inovativna MSP,
· vzpostavitev sistema pri posojilih Evropske investicijske banke malim in srednjim podjetjem za delitev tveganja s komercialnimi bankami pri njihovih skladih, namenjenih MSP.
Podpirati je treba prihodnja vlaganja v razvoj novih proizvodov in storitev, uvajanje novih proizvodnih procesov, pridobivanje licenc in drugih pravic intelektualne lastnine, vzpostavljanje distribucijskih omrežij na domačih in tujih trgih ter financiranje in menjava generacij v podjetju.
Mala, srednja ali velika družinska podjetja so pokrivajo visok delež pri zaposlovanju v Evropi. Spodbujajo podjetniško kulturo v Evropi in ponujajo možnost usposabljanja bodočim podjetnikom. Imajo močno podjetniško etiko, ki združuje dolgoročno strategijo za podjetje in zavedanje glede okoljskih in družbenih obveznosti. Spodbujajo podjetniški nagon na družinski ravni, kar je pogosto vir kadra za nova podjetja.
Programi in ukrepi na področju izobraževalnih politik morajo ostati v pristojnosti držav članic. Sposobnost zaposlovanja bi morala biti glavni in prednostni cilj. Tuje izkušnje so pomembne za mlade podjetnike znotraj trenutnih sistemov napredovanja v MSP in je zato treba doseči ta cilj na evropski ravni. Za zagotavljanje uspeha tega novega programa za mobilnost vajencev in mladih je treba vzpostaviti dolgoročno sodelovanje med podjetji, centri za usposabljanje in posredniki (kot so strokovna združenja, zbornice, socialni partnerji itd.).
Poročevalka poudarja, da je treba MSP spodbujati in podpirati pri čezmejnih dejavnostih znotraj evropskega enotnega trga. Izvoz se lahko občutno poveča zlasti med evropskimi trgi.
Mala podjetja potrebujejo učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine, da bi se spodbujala njihova prizadevanja za inovacije in da bi se zaščitila pred nelojalno konkurenco zunaj Evropske unije. EU bi na to temo morala izboljšati izmenjavo informacij ter tehnično in politično sodelovanje s težavnimi državami (Kitajska, Indija, Vietnam itd.). MSP potrebujejo veliko informacij, ki pa morajo biti natančne. Ker večina MSP, ki delujejo v tujini, tam nimajo predstavnikov, je bistveno, da imajo dostop do potrebnih informacij glede zaščite pravic intelektualne lastnine v svojih matičnih državah. Glavna težava, s katero se soočajo MSP pri patentih, so visoki stroški registracije in sporov.
Za MSP je v Evropi veliko ovir za uporabo patentov. Možnost, da bodo MSP zaprosila za patent, je približno petkrat manjša v primerjavi z velikimi podjetji in ocenjuje se, da je delež prošenj za patente, ki jih pri Evropskem patentnem uradu vložijo podjetja EU, manj kot 20 % vseh prošenj. Največja ovira za MSP je cena vloge za patent, zlasti pa stroški obnovitve. To predstavlja še posebno pereč problem, ko MSP razvijajo tehnološko področje. V tem primeru običajno morajo povečati število patentov, da bi zavarovala nove uporabe in dodelave tehnologije, ter da bi izboljšala geografsko pokritost njihovega patenta, ki omogoča mednarodne dejavnosti. Vse to predstavlja veliko finančno breme za manjša podjetja. Zato poročevalka meni, da mora akt o malih podjetjih vključevati tudi nov predlog za rešitev dolgotrajnega zastoja patentov Skupnosti ni predlog za en delovni jezik – angleščino.
MSP pogosto nosijo nesorazmerno administrativno breme, dostop do informacij je neustrezen in podjetniško okolje je pretirano regulirano, zato poročevalka meni, da mora biti zakonodaja jasna in nedvoumna. Nacionalne vlade se morajo kar se da izogibati prekomernemu izvajanju postopkov (t.i. gold-plating), ki omejuje tudi razvoj čezmejnega podjetništva.
In nenazadnje, če upoštevamo načelo, da je za ustvarjanje politike najboljše, da je čim bližje področju in akterjem, poročevalka pozdravlja program Evropske komisije, ki omogoča njenim uradnikom, da pridobijo izkušnje v MSP. Tovrstne pobude je treba razširiti tudi na nacionalne in regionalne organe.
15.12.2008
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavec mnenja (*):
Gunnar Hökmark
(*) Postopek s pridruženimi odbori – člen 47 Poslovnika
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poudarja, da uporaba načela „najprej pomisli na male“ na ravni Skupnosti, nacionalni in lokalni ravni zahteva dosledno izvajanje predpisov notranjega trga in direktive o storitvah
1 Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36). 1 ter nadaljnje učinkovito in usmerjeno spremljanje Komisije in držav članic v okviru letnih poročil o izvajanju Lizbonske strategije, da se v skladu s temi predpisi in ob upoštevanju potreb malih podjetij zagotovi odprava vseh ovir ; poziva k horizontalni preiskavi pogojev za mala in srednja podjetja (MSP), skladni s sektorskimi preiskavami, ki jih je izvedla Komisija v različnih poslovnih sektorjih, katere namen je bolj poštena in odprta konkurenca za mala in srednja podjetja (MSP) v vsej Evropi, v tesnem sodelovanju z njihovimi predstavniškimi organizacijami; pri tem Parlament poudarja, da akt za mala podjetja ne uvaja zavezujočih predpisov, temveč je oblikovan kot smernice v praksi;
2. poudarja ključno vlogo, ki jo imajo MSP v evropski gospodarski in socialni strukturi in kako pomembno je, da lahko pri uresničevanju ciljev Lizbonske strategije izkoristijo priložnosti, ki jih nudi notranji trg, demografske in tehnološke spremembe, okoljske izzive in globalizacijo;
3. opozarja, da lahko primerna politika za poenostavljanje zakonodaje, zmanjšanje splošnih stroškov, odpravo upravnih stroškov, uvedbo novih tehnologij in poenostavljanje transakcij spodbudi učinkovitost MSP in mikropodjetij ter pravičnejšo konkurenco na notranjem trgu;
4. meni, da bi morale biti informacije, ki jih MSP in mikropodjetja posredujejo upravam, javnosti in trgu, v skladu z merili splošnega interesa in natančne sorazmernosti;
5. poudarja spodbujanje podjetniške kulture in spodbudnega podjetniškega okolja za razvoj celotnega potenciala MSP;
6. poziva k večjim prizadevanjem za medsebojno priznavanje zaradi lažjega čezmejnega delovanja MSP; podpira skupno in usklajeno osnovo za obdavčitev gospodarskih družb; poziva k oblikovanju storitve v zvezi z DDV po načelu „vse na enem mestu“, kar bi podjetnikom omogočilo izpolnjevanje obveznosti v državi izvora posla;
7. meni, da je treba za MSP in še zlasti za mikropodjetja uporabiti take oblike obdavčevanja, s katerimi se čim bolj zmanjša upravna obremenitev, s čimer bi olajšali zagon dejavnosti in spodbudili inovativnost in naložbe ves čas njihovega delovanja;
8. predlaga, da se olajša prenos MSP, še zlasti v primerih upokojitve ali bolezni nosilca dejavnosti ter prenos na sorodnike ali dediče;
9. poziva k boljšemu dostopu MSP do javnih naročil v okviru razpisov, oblikovanih tako, da čim bolj dosežejo mala podjetja, kjer je mogoče, pa tudi k odprtju javnih razpisov za storitve, pri čemer se ohranja splošni interes in načelo subsidiarnosti;
10. z namenom lažjega sodelovanja MSP pri javnih naročilih poudarja, da so potrebna ustrezna in sorazmerna merila usposobljenosti za določen razpis, razdelitev razpisov na manjše sklope ter dostop do informacij o razpisih, da se izboljša preglednost razpisnih postopkov;
11. ugotavlja, da množično razširjene zamude pri plačilih, tudi pri javno financiranih organih, predstavljajo veliko težavo za MSP, saj so ta občutljiva za spremembe v denarnem toku;
12. pozdravlja sedanjo revizijo Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih
UL L 200, 8.8.2000, str. 35. in se zavzema, da se vidik MSP v celoti upošteva, saj bi zmanjšanje pogostosti in zlorab zamud pri plačilih MSP omogočilo učinkovitejšo izrabo vsega potenciala notranjega trga;
13. poudarja pomen statuta evropske zasebne družbe kot nove dopolnilne pravne oblike, če se ta osredotoči na MSP, ki želijo sodelovati v čezmejnih dejavnostih, in če ga večja podjetja ne morejo zlorabiti za spodkopavanje in izigravanje pravnih določb v državah članicah, s pomočjo katerih se krepi sistem upravljanja podjetij, ki upošteva interese vseh zainteresiranih strani;
14. poziva k povečanju sredstev za inovacije v okviru Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost ter k zagotavljanju boljšega dostopa MSP do teh sredstev s pomočjo Evropskega tehnološkega in inovacijskega inštituta; nadalje poziva Komisijo k bistvenemu zmanjšanju birokracije pri izvajanju sedmega okvirnega programa, da se zagotovi boljši dostop MSP;
15. poziva države članice, naj namenijo več regionalnih sredstev za raziskave in razvoj ter naj v večji meri vključijo MSP v zadevne programe;
16. poudarja, da so dinamični finančni trgi bistvenega pomena za financiranje MSP ter da je treba odpreti evropske trge tveganega kapitala s pomočjo boljše razpoložljivosti in dostopnosti tveganega kapitala, dolžniško-lastniškega financiranja in mikrokreditov; zato meni, da bi morala imeti MSP v običajnih okoliščinah dostop do posojil, ki jih nudijo akterji na kapitalskih trgih, ki lahko učinkoviteje ocenijo njihove možnosti za uspeh in krijejo njihove potrebe;
17. ugotavlja, da na ravni Skupnosti še ni bila opravljena nobena analiza o učinku različnih oblik financiranja Skupnosti za MSP in koristi, ki so jih MSP imela od teh sredstev; ponovno poziva, naj Komisija opravi take analize; ocenjuje, da je bistvenega pomena čim bolj poenostaviti predpise in postopke glede dostopa do teh finančnih pomoči in različnih programov za različne kategorije MSP; v ta namen poziva Komisijo, naj pripravi pogovore z organizacijami, ki zastopajo MSP, da bi odpravili nastale ovire;
18. podpira odločitev Sveta in Evropske investicijske banke o sprejetju vrste reform za razširitev finančnih produktov za MSP v ponudbi skupine EIB ter o znatni kvantitativni in kvalitativni razširitvi ponudbe njenih globalnih posojil bančnim partnerjem;
19. poziva Komisijo, naj na ustrezen način učinkoviteje nadzoruje, kako finančni, bančni ali upravni posredniki uporabljajo finančna sredstva Skupnosti, namenjena malim in mikropodjetjem, ter naj zagotovi, da podjetja ta finančna sredstva dobijo v celoti in v razumnih rokih;
20. meni, da se mora vsa nova zakonodaja, na primer zakonodaja za odpravo zamud pri plačilih ali zakonodaja na področju avtorskih pravic, prava gospodarskih družb ali konkurenčnega prava (kot so predpisi, sprejeti za lažje uveljavljanje odškodninskih zahtevkov v zasebnih tožbah zaradi protikonkurenčnega ravnanja, ali predpisi v skladu z Uredbo o splošnih skupinskih izjemah za državne pomoči
Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah, UL L 214, 9.8.2008, str. 3). ) oblikovati tako, da ne diskriminira MSP, ampak jih podpira in zagotavlja njihove storitve na notranjem trgu;
21. meni, da predlogi Komisije ne vključujejo jasne strategije za izboljšanje pravnega statusa in pravic samozaposlenih oseb, zlasti če je njihov položaj primerljiv z zaposlenimi osebami; poziva Komisijo, naj samozaposlenim osebam zagotovi pravico do dogovora o standardnih tarifah, organiziranja dela in sklepanja kolektivnih pogodb, če sodelujejo z velikim naročnikom v prevladujočem položaju, če to ne škoduje šibkejšim potencialnim strankam in ne izkrivlja trga;
22. poudarja pomen napredka v trgovinskih pogajanjih, ki bi še zmanjšal regulativne trgovinske ovire, ki nesorazmerno vplivajo na MSP;
23. meni, da mora vsa zakonodaja o MSP podpirati njihovo rast in ne sme umetno omejevati njihove sposobnosti za prevzem vodilne vloge v razvoju evropskega gospodarstva; v tem pogledu poudarja, da je treba upoštevati njihovo raznolikost, zlasti obrtniških in malih podjetij, ki predstavljajo 98 % gospodarstva EU, pri čemer se je treba opirati na pomoč njihovih predstavniških organizacij in ponuditi rešitve, prilagojene njihovim specifičnim potrebam; zato poziva, naj se v "test MSP" vključijo postopki, kot so analize stroškov in koristi ali redna posvetovanja z interesnimi skupinami;
24. poziva Komisijo, naj spodbudi poenostavitev in uskladitev prava družb ter zlasti računovodskih pravil na notranjem trgu, da se zmanjša upravno breme za MSP in poveča preglednost za vse zadevne interesne skupine; poziva Komisijo, naj močno spodbudi uporabo nove tehnologije, kot je XBRL, in sicer naj predloži časovni načrt za uvedbo poročanja XBRL v Evropski uniji, da bi to v razumnem času to postalo obvezno, ter naj spodbuja in podpira množično uporabo tega odprtega standarda;
25. poudarja, da mora biti namen akta za mala podjetja zmanjšati ovire za ustanavljanje novih podjetij in za samozaposlene podjetnike ter hkrati olajšati rast in razvoj novih podjetij tako, da se zagotovijo sredstva in možnosti za inovativne postopke in konkurenčnost evropske industrije;
26. poudarja, da načrtovana uvedba direktive o znižanih stopnjah DDV za delovno intenzivne storitve na lokalni ravni ne sme povzročiti izkrivljanje konkurence, hkrati pa ne sme biti dvoma, na katere storitve se nanaša;
27. poziva javne organe držav članic, naj skupaj ustanovijo posvetovalnice po načelu "vse na enem mestu", kjer bi zagotovili podporne storitve in izmenjavo najboljše prakse za MSP;
28. v ta namen poziva, naj se zakonodaja Skupnosti oblikuje na podlagi potreb večine podjetij ter naj se to načelo uveljavi kot zavezujoče pravilo in v obliki, ki jo je treba še določiti, v skladu s katero pa bi sodelovali Parlament, Svet in Komisija, da zagotovijo pravilno izvajanje prednostnih nalog po načelu „najprej pomisli na male“ na ravni Skupnosti; poziva, naj zadevne predstavniške organizacije posrednice neposredno sodelujejo na vseh stopnjah v zakonodajnem postopku; poziva države članice, naj to načelo uvedejo v nacionalno in regionalno zakonodajo;
29. zahteva, naj se v aktu za mala podjetja upoštevajo kooperacije MSP (povezane skupine), saj je pri povezanih skupinah tveganje plačilne nesposobnosti očitno manjše kot pri posameznih podjetjih;
30. obžaluje prakso pretirano natančnega izvrševanja predpisov (t. i. „gold plating“), ki jo izvajajo države članice in škoduje zlasti MSP, ter poziva Komisijo, naj preuči, katere nadaljnje ukrepe bi bilo mogoče sprejeti za preprečevanje te prakse, med drugim tudi uvedbo pravice državljanov do neposredne tožbe; poziva k naknadni oceni učinka, ki bo analizirala, kako se odločitve v državah članicah in na lokalni ravni dejansko izvajajo;
31. poziva k strukturiranemu vzpostavljanju mehanizmov za dialog, svetovanje in sodelovanje MSP in njihovih predstavnikov z javnimi organi;
32. poziva Komisijo, naj vsako leto pripravi letno poročilo o malih in srednjih podjetjih, v katerem bo predstavila in ovrednotila glavne podatke o tem sektorju, s čimer bi predstavili njihov položaj, spremljali razvoj in preverili doseganje ciljev, zastavljenih za ta sektor;
33. poziva Komisijo, naj za številne ukrepe, predlagane v aktu za mala podjetja, doda okvirne časovne razporede, saj bi ti omogočili letno poročanje o dosežkih in zagotovili ustrezno spremljanje napredka.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
11.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
28
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, José Manuel García-Margallo y Marfil, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Louis Grech, Benoît Hamon, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mia De Vits, Janusz Onyszkiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Theodor Dumitru Stolojan, Kristian Vigenin
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Michael Gahler, Monica Giuntini, Catiuscia Marini
3.12.2008
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Martí Grau i Segú
(*) Postopek s pridruženim odborom – člen 47 poslovnika
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker mala in srednja podjetja predstavljajo več kot 99 % podjetij EU in so zaradi svoje raznolikosti in sposobnosti hitrega prilagajanja tržnim pogojem zelo pomembna za doseganje ciljev lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter gospodarsko konkurenčnost in trdnost,
B. ker mala in srednja podjetja močno prispevajo k socialni koheziji, inovacijam, regionalnemu razvoju in konkurenčnosti Evrope,
C. ker mala in srednja podjetja nimajo dovolj podpore, da bi se branila pred nepošteno poslovno prakso zunaj meja, kot jo na primer izvajajo goljufiva podjetja za imeniške storitve,
1. pozdravlja akt za mala podjetja (SBA) kot okvir za celovit politični pristop k malim in srednjim podjetjem, pri čemer se spoštuje njihova različnost; vseeno poziva k nadaljnjim ukrepom, da se malim in srednjim podjetjem zagotovi polno izkoriščanje priložnosti enotnega trga, predvsem z zagotavljanjem postopnega odgovora, da bi tako upoštevali njihovo raznolikost, zlasti ob upoštevanju domače obrti in malih podjetij;
2. poudarja pomen enotnega trga za mala in srednja podjetja in opozarja, da mora biti spodbujanje dostopa malih in srednjih podjetij do enotnega trga prednostna naloga;
3. ugotavlja, da še vedno obstajajo nekatere omejitve, zaradi katerih mala in srednja podjetja ne morejo v celoti izkoristiti prednosti notranjega trga; zato meni, da je treba izboljšati pravni in politični okvir notranjega trga, da bi tako olajšali čezmejno delovanje malih in srednjih podjetij; prav tako ugotavlja, da bi jasno zakonodajno okolje dalo malim in srednjim podjetjem večje spodbude za trgovanje na notranjem trgu; meni, da bi morale države članice oblikovati posamezne kontaktne točke in spletne portale;
4. nujno poziva k priznanju vloge posredniških organizacij malih in srednjih podjetij, ki jo imajo pri lajšanju dostopa majhnih in mikro podjetij do notranjega trga ter iz tega izhajajočih koristi; poziva k zagotovitvi podpornih ukrepov v aktu za mala podjetja in v vseh programih Skupnosti za spremljevalno in svetovalno vlogo teh reprezentativnih posredniških organizacij;
5. ugotavlja, da predkomercialna naročila močno koristijo malim in srednjim podjetjem, ker omogočajo njihovo sodelovanje v postopkih naročil in pomoč pri spodbujanju sodelovanja malih in srednjih podjetij v raziskavah in razvoju;
6. opozarja, da lahko predkomercialna naročila koristijo malim in srednjim podjetjem na podlagi delitve tveganja (ob upoštevanju njihovih omejenih naložbenih sposobnosti), progresivne rasti (z vidika velikosti in izkušenj) na posamezni stopnji raziskovalnega in razvojnega postopka ter postopka dodelitve naročil, ki je v primerjavi s tradicionalnimi naročili racionaliziran;
7. poudarja pomen sprejema ukrepov, prilagojenih dejanskim potrebam malih in srednjih podjetij, še posebej najmanjšim med njimi, zlasti glede dostopa, stroška in izvajanja standardov, zmanjšanja upravnih bremen in izboljšanja predpisov ter stabilnosti pravnih določb; prav tako opozarja, da je treba poenostaviti postopke v zvezi s prenosom poslovanja in pomena obveščanja ter podpiranja direktorjev podjetij pri tem procesu, da se podjetja ne zaprejo z upokojitvijo podjetnikov;
8. opozarja Komisijo, da je treba izboljšati posvetovanje na evropski ravni z reprezentativnimi posredniškimi organizacijami malih in srednjih podjetij, v katerih jim mora biti zagotovljeno sodelovanje v pripravi zakonodajnega postopka; ponovno poziva k izboljšanju sistema analiz učinka ob upoštevanju dejanskega stanja različnih kategorij malih in srednjih podjetij;
9. poudarja potrebo po manj zapletenem, bolj prožnem in manj birokratskem upravnem okolju; kljub temu poziva k oblikovanju načrta za poenostavitev upravnih postopkov, ki bi omogočal večjo prožnost upravljanja in odpravil nepotrebno birokracijo;
10. poudarja, da je prednostno obravnavanje malih in srednjih podjetij pri izobraževanju zelo pomembno, zlasti pri programih vseživljenjskega učenja, pri čemer se vzpostavi pozitivno diskriminacijo, ki izboljšuje polno vključevanje žensk v ta sektor in zagotavlja ravnovesje med družinskim življenjem in zaposlitvijo;
11. meni, da je treba malim in srednjim podjetjem omogočiti najboljši dostop do finančnih sredstev za zagon in izločitev z ustanovitvijo neodvisnega podjetja, zlasti mikrokreditov;
12. priznava težave, s katerimi se soočajo nova podjetja pri ustanavljanju, zaradi sistemov, ki se v državah članicah razlikujejo; zato meni, da je treba vzpostaviti enoten sistem ustanavljanja podjetij, po katerem bi se postopek izvajal korak za korakom in omogočal ustanovitev podjetja v 48 urah;
13. poudarja, da v enem od štirih primerov mala in srednja podjetja propadejo zaradi zamud pri plačilih, v večini primerov zaradi javne uprave; zato državam članicam priporoča, da uvedejo mehanizme za zagotavljanje plačil v predpisanem obdobju in da v zvezi s tem premislijo o možnost uvedbe upravnih sankcij;
14. poudarja, da so mala in srednja podjetja zelo ranljiva za kršitve pravic intelektualne lastnine; poudarja pomen vzpostavitve patenta Evropske skupnosti za krepitev in zaščito inovacij evropskih malih in srednjih podjetij v razmerju do njihovih konkurentov;
15. poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo konkurenčnost malih in srednjih podjetij, tako da jim omogočijo večji dostop do evropskega programa pomoči za inovacije in jim zagotovijo sredstva za učinkovitejši boj proti ponarejanju in piratstvu na notranjem trgu in da od svojih poslovnih partnerjev zahtevajo doslednejše upoštevanje Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) ter naj naredijo vse potrebno za sprejetje dvostranskih, regionalnih ali večstranskih sporazumov za boj proti ponarejanju in piratstvu, kot je sporazum ACTA;
16. poudarja, da je boljše obveščanje o dostopnosti do trga in izvoznih priložnosti v skupnem trgu bistveno tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni EU; zato poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo informacijske in svetovalne storitve, zlasti sistem za reševanje problemov SOLVIT;
17. podpira pozive k zagotavljanju svetovalnih storitev držav članic za pomoč malim in srednjim podjetjem, da bi se branila pred nepoštenimi poslovnimi praksami, kot jo na primer izvajajo goljufiva podjetja za imeniške storitve, ki bi okrepile zaupanje malih in srednjih podjetij za čezmejno delovanje; poudarja pomen vloge Komisije pri lajšanju usklajevanja dela takšnih svetovalnih služb in sodelovanja z njimi, da se zagotovi ustrezno in učinkovito obravnavanje čezmejnih pritožb; kljub temu vztraja, da mora biti Komisija v primeru, da takšni mehki ukrepi ne bi bili uspešni, pripravljena sprožiti ustrezne zakonodajne spremembe, ki bi mala in srednja podjetja zagotovila podobno varstvo kot potrošnikom, kadar so šibkejša stranka v takšnih transakcijah;
18. spodbuja Komisijo in države članice, naj malim in srednjim podjetjem olajšajo dostop do javnih pogodb, zlasti s standardiziranjem potrebnih dokumentov in različnih spletnih platform javnih pogodb ter s pogostejšim izvajanjem obročnih plačil za zagotovitev, da imajo mala in srednja podjetja enako prednosti kot ostala podjetja, ki nastopajo na razpisu, in imajo koristi od inovativnih rešitev ter tako varujejo svoj regionalni razvoj;
19. poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za spodbujanje in zagotavljanje informacij o obstoju skladov Skupnosti in državne pomoči ter da izboljšajo dostopnost in razumljivost teh dveh vrst instrumentov;
20. spodbuja dvig podjetniške kulture z izobraževanjem in usposabljanjem, predvsem pa z večjim sodelovanjem med raziskovalnim sektorjem in industrijo; meni, da morajo biti pobude v zvezi s tem osredotočene tudi na pomen malih in srednjih podjetij pri spodbujanju socialne kohezije, učinkovitosti in varstva okolja (ekološke inovacije); poziva Komisijo, naj predstavi akcijski načrt za spodbujanje ženskega podjetništva;
21. ugotavlja, da je sodelovanje malih in srednjih podjetij v raziskavah in razvoju pomembno za povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij na notranjem trgu in za povečanje njihove privlačnosti; meni, da so pogoji sodelovanja v okvirnih programih EU za raziskave še vedno preveč birokratski in nespodbudni za mala in srednja podjetja;
22. poziva k poenostavitvi zahtev, ki jih morajo izpolnjevati mala in srednja podjetja za pridobitev financiranja v okviru javnih naročil; meni, da bi morale finančne institucije in banke oblikovati programe, ki bi bili prilagojeni potrebam malih in srednjih podjetij;
23. meni, da bi morale države članice akt za mala podjetja in njegova načela izvajati prednostno, ga spremljati in to spremljanje dopolniti z letnim poročilom, ki odraža napredek posameznih držav članic;
24. ponovno opozarja, da akt za mala podjetja nima pravno zavezujočega statusa in zato poziva k močni politični zavezi Komisije, Parlamenta in Sveta k sistematični uporabi načela „najprej pomisli na male“; priporoča državam članicam, naj uporabljajo načela akta za mala podjetja in načelo „najprej pomisli na male“ na nacionalni in regionalni ravni.
25. poudarja pomen prispevka interesnih skupin pri javnem posvetovanju s Komisijo, vendar opozarja, da pomeni osemtedensko obdobje, namenjeno posvetovanjem, precejšnjo oviro za upoštevanje interesov malih in srednjih podjetij; zato spodbuja Komisijo, naj določi daljše obdobje za posvetovanje, da bi tako pomagala doseči cilje politike ter spodbujala sodelovanje in zastopanost malih in srednjih podjetij;
26. meni, da bi morale Komisija in države članice skupaj zagotoviti, da poslovno okolje ne bi nudilo negativnih spodbud, kot so obremenjujoči postopki, davčne ovire ali drugi regulativni zapleti, ljudem s posebnimi znanji, ki želijo slednja nuditi kot samozaposleni. IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Eija-Riitta Korhola, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Catiuscia Marini, Arlene McCarthy, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Salvador Domingo Sanz Palacio, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Barbara Weiler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emmanouil Angelakas, Brigitte Fouré, Joel Hasse Ferreira, Anja Weisgerber
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Maddalena Calia
3.12.2008
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Anja Weisgerber
POBUDE
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja dejstvo, da je Komisija za mala in srednja podjetja vzpostavila obširen političen okvir za odpravo birokratskih postopkov in s tem jasno sporočila, da imajo mala in srednja podjetja ključno vlogo pri gospodarski rasti, zaposlovanju, socialni koheziji in inovativnosti v Evropi; poudarja, da trenutno v Evropi največ delovnih mest ustvarjajo mala in srednja podjetja, zlasti obrtne dejavnosti in mala podjetja, ter da so ta podjetja tako eden od temeljev za doseganje ciljev lizbonske strategije, povezanih s številom in kakovostjo delovnih mest;
2. ugotavlja, da malih in srednjih podjetij kljub jasnim obveznostim iz prvotne listine za mala podjetja še vedno ni slišati v socialnem dialogu; poziva k formalnemu popravku te pomanjkljivosti z ustreznimi predlogi v okviru akta za mala podjetja;
3. pozdravlja neposredno povezavo, ki je bila vzpostavljena med sedanjo zakonodajno reformo na ravni Evropske unije – v zvezi z evropsko družbo z omejeno odgovornostjo, revizijo državne pomoči, znižano stopnjo DDV itd. – in tistimi reformami, ki jih je zahteval Evropski parlament, na primer reformo mikrokreditov;
4. meni, da je treba v okviru akta za mala podjetja večjo pozornost nameniti področju delovnega prava v zvezi z načelom prožne varnosti, ki zlasti malim in srednjim podjetjem omogoča, da se na tržne spremembe odzovejo hitreje ter tako ob upoštevanju nujne socialne zaščite omogočajo višjo stopnjo zaposlenosti, konkurenčnost podjetja kot tudi mednarodno konkurenčnost; v zvezi s tem opozarja na resolucijo z dne 29.11.2007 o prožni varnosti
UL C 297 E, 20.11.2008, str. 174. ;
5. poleg tega poudarja pomen delovnega prava, zlasti doseganja njegove najučinkovitejše uporabe pri malih in srednjih podjetjih, na primer prek boljšega svetovanja ali poenostavitve upravnih postopkov, ter poziva države članice, naj posebno pozornost malim in srednjim podjetjem namenijo pri posebnih pristopih k prožni varnosti, tudi z aktivno politiko trga dela, saj so ta podjetja zaradi nizkega števila zaposlenih znotraj in navzven bolj prilagodljiva, vendar potrebujejo tudi večjo varnost zase in za svoje delavce; meni, da je nujno, da delovno pravo kot eden od temeljev prožne varnosti, malim in srednjim podjetjem nudi zanesljivo pravno podlago, glede na dejstvo, da si ta podjetja pogosto ne morejo privoščiti pravne službe ali službe za upravljanje človeških virov; poudarja, da 91,5 % evropskih podjetij zaposluje manj kot 10 ljudi (vir: Eurostat, 2003);
6. zato poudarja, da je treba pri rešitvah upoštevati različnosti malih in srednjih podjetij, vključno z družbami z omejeno odgovornostjo z enim zaposlenim in/ali posameznimi podjetji, ki imajo zaradi svojega statusa posebne težave pri razvoju, socialnih in davčnih zadevah ter dostopu do financiranja;
7. meni, da je treba sprejeti ukrepe za boj proti delu na črno, ki je nesporen vir nepoštene konkurence za delovno intenzivna mala in srednja podjetja;
8. je zaskrbljen zaradi stalnega pomanjkanja usposobljene delovne sile in počasnosti pri doseganju ciljev lizbonske strategije na področju kakovosti in krepitve družbenega kapitala ter usposabljanja, kar utegne na trgu dela povzročiti še večje pomanjkanje usposobljene delovne sile; poudarja, da mala in srednja podjetja glede usposobljene delovne sile tekmujejo z večjimi podjetji in da jih je treba podpirati na področju usposabljanja – zlasti poklicnega – ter pri pridobivanju, razvijanju in prenašanju znanja njihovega osebja; v zvezi s tem pozdravlja ukrepe Komisije, napovedane v aktu za mala podjetja, za mlade podjetnike, obrtniške pomočnike in vajence (Erasmus) ter vzpostavitev evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET);
9. poziva evropske in nacionalne javne organe, naj močno podprejo obrtne dejavnosti ter mala in srednja podjetja z:
– oblikovanjem institucionalnih finančnih rešitev za mala in srednja podjetja na ravni, ki presega raven podjetja, zato da bi jih spodbujali k aktivnejšim obveznostim za stalno in vseživljenjsko usposabljanje,
– spodbujanjem sektorjev, ki imajo velik delež malih in srednjih podjetij, naj vlagajo (ali nadaljujejo z vlaganjem) v oblike poklicnega usposabljanja in preusposabljanja za posamezne sektorje, da bi prispevali k stalnosti v sektorju in na trgu dela odpravljali morebitno pomanjkanje usposobljene delovne sile;
– zagotavljanjem posebej pripravljenega usposabljanja, ki ustreza specifičnim zahtevam malih in srednjih podjetij ter je na voljo po dostopni ceni,
– podporo malim in srednjim podjetjem prek spremljajočih ukrepov, kot so svetovanje na področju notranje prilagodljivosti (na primer glede novih modelov za organizacijo delovnega časa) ali storitve, s katerimi ta podjetja omogočajo boljše usklajevanje družinskega in delovnega življenja;
10. pozdravlja poziv Komisije državam članicam, naj med šolanjem in strokovnim usposabljanjem spodbujajo samozaposlovanje in podjetništvo, zlasti v splošnem srednjem izobraževanju, zato da bi spodbujale pozitivnejši odnos do podjetništva v evropski družbi; poziva Komisijo, naj ta prizadevanja držav članic spremlja s postopki najboljše prakse za inovativno usposabljanje in povezovanje z višjimi ravnmi izobraževanja in raziskav;
11. opozarja na dejstvo, da so ukrepi za spodbujanje in podporo podjetništva odločilnega pomena v novih državah članicah, v katerih je veliko ljudi zaradi strukturnih gospodarskih sprememb izgubilo zaposlitev;
12. opozarja Komisijo in države članice, da bi bilo primerno spodbujati podjetniške mreže in grozde na podlagi najboljših praks v državah članicah, kar bi omogočilo ohranjanje želenega obsega, pa tudi na primer delitev prostorov, blaga in storitev;
13. v okviru ocene učinka novih zakonodajnih predlogov se strinja z uvedbo obveznega testa za mala in srednja podjetja, čigar rezultate bi ocenil zunanji in neodvisni organ; poziva Komisijo, naj v ta namen uporabi postopke, kot so analize stroškov in koristi ali redna posvetovanja zainteresiranih strani; poziva Komisijo, naj pusti združenjem malih in srednjih podjetij več časa za udeležbo v posvetovanjih o novih zakonodajnih predlogih;
14. poudarja pomen spodbujanja mladih podjetnikov in žensk v podjetništvu med drugim z uvajanjem programov tutorstva in mentorstva; poudarja, da je vse več žensk in mladih podjetnikov dejavnih v malih in srednjih podjetjih, čeprav še vedno predvsem v najmanjših podjetjih (mikropodjetjih), ob prenosu poslovanja in dedovanju, zlasti v primeru družinskih podjetij, pa ostajajo žrtev negativnih vplivov stereotipov in predsodkov; zato od držav članic zahteva, naj upoštevajo vpliv staranja prebivalstva in izvajajo ustrezno politiko in mehanizme, zlasti z uvedbo diagnostičnih, informacijskih, svetovalnih in podpornih orodij za prenos poslovanja;
15. ponovno poudarja, da je pomembno zagotoviti dostop do kreditov, tudi mikrokreditov, zlasti v sedanjem času krize in pretresov na finančnem trgu, in poziva države članice, naj okrepijo in razširijo politične ukrepe za podporo malim in srednjim podjetjem, na primer tako, da poštenim podjetnikom v stečaju ponudijo več kot le novo priložnost in da za razvoj inovativnih projektov, usmerjenih v trajnosten razvoj, uvedejo jamstvene sklade in posebno ugodna posojila; poleg tega poziva k upoštevanju dogovorov o sodelovanju med malimi in srednjimi podjetji v okviru akta za mala podjetja, saj je znano, da je nevarnost plačilne nesposobnosti v takih mrežah manjša kot za posamezna podjetja;
16. poudarja, da je treba začeti iskati rešitve za usklajevanje delovnega in družinskega življenja podjetnic in podjetnikov z operativnimi politikami in instrumenti na področju materinskega, očetovskega, starševskega in družinskega dopusta ter dopusta za usposabljanje in sodelovanje v družbenem življenju, ki bodo zagotavljali integrirane oblike podpore in storitev nadomeščanja;
17. poziva države članice, naj okrepijo vključevanje malih in srednjih podjetij, katerih lastniki so pripadniki etničnih manjšin, ki so v osrednji gospodarski dejavnosti premalo zastopane, z razvijanjem programov za raznolikost ponudnikov, katerih cilj bo zagotavljanje enakih možnosti premalo zastopanim podjetjem, ki na razpisih konkurirajo z večjimi podjetji;
18. pozdravlja povišanje zneska mikrokreditov (do 25.000 EUR) prek sklada za mikrofinance v višini 40 milijonov evrov, da se zlasti spodbuja ustanavljanje podjetij, ter poziva Evropsko investicijsko banko, naj zagotovi hitro izvajanje na regionalni ravni; pozdravlja dejstvo, da Evropski socialni sklad zagotavlja tudi ukrepe za pospeševanje ustanavljanja novih podjetij, zlasti za spodbujanje ženskega podjetništva, in države članice poziva, naj izkoristijo to možnost;
19. izraža zaskrbljenost, ker utegne sedanji izpad kreditov nesorazmerno negativno vplivati na denarne tokove v malih in srednjih podjetjih, saj večje stranke pritiskajo na manjše dobavitelje, naj jim odobrijo odložene plačilne roke; poziva, naj začne v začetku leta 2009 ponovno teči posvetovalno obdobje glede vpliva direktive o zamudah pri plačilih
Direktiva 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (UL L 200, 8.8.2000, str. 35). , da bi se lahko natančno nadzorovali in ocenili najnovejši trendi;
20. poudarja, da je neposredne obveznosti Komisije treba vključiti v četrti sklop predlaganih političnih ukrepov, zlasti v izboljšanje možnosti dostopa do informacij o ustreznih predpisih ter o možnostih za načrtovanje in financiranje, tudi prek mreže pisarn, ki že delujejo, na primer pisarn Europe Direct;
21. ponovno poudarja pomen, ki ga ima družbena odgovornost podjetij v manjših podjetjih, kjer so potrebne horizontalne povezave, mreže in storitve; meni, da navajanje certifikata programa Skupnosti za okoljsko upravljanje in presojo (EMAS) ni učinkovito, ker odvrača pozornost od že obstoječih certifikatov in ker je vezan zgolj na okoljske izzive; IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
39
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Maria Matsouka, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Rovana Plumb, Bilyana Ilieva Raeva, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Anne Van Lancker
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriela Creţu, Petru Filip, Marian Harkin, Magda Kósáné Kovács, Sepp Kusstatscher, Jamila Madeira, Viktória Mohácsi, Csaba Sógor, Anja Weisgerber
20.1.2009
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Helga Trüpel
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo kulturni in ustvarjalni sektor kot gonilo ekonomskega in socialnega razvoja v EU, ki predstavlja 2,6 % delež BDP in 2,5 % delovne sile EU; poudarja pomen MSP za poživitev sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in kreativne industrije;
2. ponovno opozarja, da sta „samoiniciativnost in podjetnost“ ključni kompetenci
Priporočilo 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sposobnostih za vseživljenjsko učenje (UL L 394, 30.12.2006, str. 10). , poziva države članice, naj ju vključijo tako v svoje strategije vseživljenjskega učenja kot tudi v nacionalne učne načrte ter spodbujajo boljše sinergije med podjetji sektorja kulture in šolami ter s tem krepijo vlogo podjetniških sposobnosti in znanj že v zgodnji fazi; podpira namen Komisije, da razširi področje programa Leonardo da Vinci;
3. poudarja, da gospodarski sektor kulture zaznamujejo strukture malih in srednjih podjetij ter da je ta sektor še zlasti pomemben za zagotavljanje trajnostnega regionalnega zaposlovanja;
4. poziva Komisijo in države članice, naj s spodbujanjem harmonizacije in preglednosti predpisov ter z enostavno pridobitvijo delovnega dovoljenja in socialnega zavarovanja olajšajo mobilnost umetnikov, podjetnikov in samozaposlenih oseb, da se poenostavi prost pretok storitev v ustvarjalnem sektorju;
5. poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usmerjene podporne ukrepe in individualno podporo v obliki informacij, svetovanja in možnosti dostopa do tveganega kapitala pri ustanavljanju podjetij v okviru MSP;
6. spodbuja Komisijo in države članice, naj MSP olajšajo dostop do finančne pomoči že v zgodnji fazi ter do mikro kreditov in garancij za posojilo; zahteva, da si je treba nenehno prizadevati za učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine in avtorskih pravic, pa tudi za to, da se MSP omogoči, da s svojo intelektualno lastnino privabijo sredstva za financiranje;
7. poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o uravnoteženem sistemu nižjih stopenj DDV za dobrine posebnega družbenega pomena, ki so z družbenega vidika zaželene, kot so kulturne dobrine, ne da bi pri tem zanemarile vpliv na trgovino znotraj Skupnosti in proračune držav;
8. podpira zamisel o podaljšanju trenutnega izvzetja iz pravil o konkurenci za državno pomoč za filmsko produkcijo do leta 2012, in meni, da je to velika podpora ustvarjalnih MSP.
9. podpira nova pravila za državno pomoč iz Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe ES (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)
UL L 214, 9.8.2008, str. 3. , ker pod določenimi pogoji MSP izvzemajo iz pravil za prijavo.
10. poudarja potrebo po oblikovanju socialnega in ekonomskega modela, ki vzpostavlja primerno varnostno omrežje za ustvarjalne podjetnike v okviru malih in srednjih podjetij, ki jih pogosto zaznamujejo nestabilni delovni pogoji.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
20.1.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
25
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Badia i Cutchet, Ivo Belet, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Gyula Hegyi, Nina Škottová, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Maria Berger
21.11.2008
MNENJE Odbora za pravne zadeve
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o „aktu za mala podjetja“
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Othmar Karas
POBUDE
Odbor za pravne zadeve poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker institucije Evropske unije priznavajo pomen malih in srednjih podjetij za evropsko gospodarstvo in vedno znova poudarjajo, da bistveno prispevajo k socialni koheziji kot tudi inovativnosti, regionalnemu razvoju, doseganju enakosti med spoloma in konkurenčnosti Evropske unije, zlasti pa nanje opozarjajo v času finančne krize,
B. ker se je poslovno okolje kljub predhodnim pobudam Evropske unije od leta 2000 le malo ali komaj opazno izboljšalo,
C. ker so načela enkratnosti, sorazmernosti in pravne varnosti odločilnega pomena za razvoj malih in srednjih podjetij in ker mora biti sestavni del skupnih predpisov na evropski in na nacionalni ravni,
1. poziva države članice, naj do konca leta 2009 sporočijo, kako in v kakšnem časovnem obdobju bodo v nacionalni regulativni okvir sprejele načelo "najprej pomisli na male";
2. poziva države članice, naj napredek pri izvajanju načela "najprej pomisli na male" obvezno vključijo v letna poročila o nacionalnih programih reform v okviru lizbonske strategije kot novo in samostojno poglavje;
3. poziva Komisijo, naj izdela enotna merila, s katerimi bo možno izmeriti napredek pri izvajanju načela "najprej pomisli na male";
4. poziva Komisijo, naj poišče rešitve, da se bo na evropski ravni načelo "najprej pomisli na male" lahko izvajalo kot obvezni sestavni del prihodnje zakonodaje;
5. poudarja potrebo po analizi učinka zakonodajnih predlogov, da se dopolni obvezni "MSP test", ki pa naj jo izvede zunanji, neodvisen organ; poziva Komisijo, naj rezultate te ocene da na voljo zakonodajnim organom;
6. podpira, da se določi statut evropske zasebne družbe;
7. meni, da je treba v izvajanje ukrepov v okviru akta za mala podjetja vključiti rezultate visokega odbora na področju prava gospodarskih družb/računovodskih računov;
8. poziva Komisijo, da pri vsakem novem imenovanju Komisije, ki zadeva mala in srednja podjetja, v Evropskem parlamentu pripravi predstavitev o evropski politiki glede malih in srednjih podjetij;
9. poziva institucije Evropske unije, naj priznajo in upoštevajo posebnosti malih in srednjih podjetij na področju svobodnih poklicev, ki ravno tako opravljajo javne naloge v splošnem interesu.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
17.11.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
19
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Carlo Casini, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Neena Gill, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, Diana Wallis, Rainer Wieland, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Paul Gauzès, József Szájer, Jacques Toubon, Ieke van den Burg
4.12.2008
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o aktu za mala podjetja
( 2008/2237(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Anni Podimata
POBUDE
Odbor za pravice žensk in enakost spolov poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker v mnogih malih družinskih podjetjih ženske kljub svojemu prispevku k dejavnosti nimajo enakega pravnega položaja kot njihovi partnerji, saj so neplačane družinske delavke ali zaposlene, medtem ko je njihov partner lastnik podjetja,
B. ker ženske zaradi neobstoja družbene in gospodarske mreže, ki bi podpirala njihove pobude, zaradi različnega vrednotenja ekonomskih potreb žensk in moških ter agresivnosti v poslovnem svetu pogosto naletijo na ovire pri razvijanju gospodarskih dejavnosti,
C. ker predstavlja odsotnost ali znižana raven socialnega varstva samozaposlenih žensk veliko oviro pri njihovem ustanavljanju podjetij,
1. pozdravlja odločitev Komisije, da upošteva zahteve odbora za podpiranje podjetništva in podjetniškega talenta pri ženskah, in jo poziva, da ta vidik vključi v izvajanje pobude „Erasmus za mlade podjetnike“;
2. z obžalovanjem ugotavlja, da se ženske soočajo s težavami pri ustanavljanju in ohranjanju podjetij zaradi dejavnikov, kot so pomanjkljive informacije, pomanjkanje stikov in dostopa do mreže, diskriminacija zaradi spola in stereotipi, slabe in neprilagodljive storitve za varstvo otrok, težave pri usklajevanju poslovnih in družinskih obveznosti ter razlike v pristopu žensk in moških do podjetništva;
3. čestita Komisiji za njeno novo pobudo za revizijo direktive Sveta 86/613/EGS
Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo s samostojno dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (UL L 359, 19.12.1986, str. 58). o samozaposlenih ženskah in zakonskih partnerkah, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, ter verjame, da bo ta prilagoditev novim okoliščinam pomagala okrepiti žensko podjetništvo in povečati število samozaposlenih;
4. poudarja, da žensko podjetništvo privablja ženske na trg dela ter izboljšuje njihov ekonomski in družbeni položaj; vendar obžaluje, ker na tem področju obstaja velik razkorak med moškimi in ženskami, zlasti pri plačah, kljub velikemu zanimanju za ženske, in ker odstotek žensk podjetnic v Evropski uniji ostaja sicer nizek, čemur je razlog nepriznan (na primer neplačan), pa vendar bistven prispevek, ki ga imajo ženske pri vsakodnevnem upravljanju malih in srednjih družinskih podjetij;
5. zahteva, da Komisija čim prej oblikuje evropsko mrežo podjetnic-ambasadork in programe mentorstva, ki bodo ženske spodbudili k ustanavljanju lastnih podjetij ter nudili svetovanje iz prve roke;
6. poziva države članice:
- naj izdelajo izobraževalne programe o podjetništvu posebej za ženske ter naj prek nacionalnih in evropskih programov ter širjenja dobre prakse izpostavijo pomen inovativnega duha pri mladih, zlasti pri mladih dekletih, in ženskega podjetništva;
- naj v svojo zakonodajo vključijo določbe o ustanavljanju malih in srednjih podjetij, ki lahko zagotovijo enak pravni položaj žensk glede lastništva, ko se ustanavlja družinsko podjetje;
- naj spodbujajo vzpostavljanje partnerstev med vodstvenim osebjem podjetij ne glede na njihov spol, da se zmanjša diskriminacija žensk v poslovnem svetu;
7. poziva države članice, naj izvajajo načrtne strategije za krepitev podjetništva žensk in dejanske ukrepe za olajšanje dostopa podjetnic do kreditov in bančnih storitev, zlasti do mikrokreditov; zahteva od držav članic in Komisije zagotovilo, da sedanja finančna kriza ne bo imela škodljivih posledic za mala in srednja podjetja ter zlasti za podjetništvo žensk;
8. poziva države članice, naj upoštevajo minimalne standarde o pravicah zaposlenih do soodločanja in programe za enakost spolov, ki morajo spremljati statut evropske družbe v zasebni lasti; za zagotovitev, da bodo upoštevane pravice delavcev do soodločanja, predlaga kot najustreznejši pristop, ki je tudi že praksa evropske družbe in evropske zadruge, dopolnitev statuta evropske družbe v zasebni lasti z ločeno direktivo o pravicah delavcev do soodločanja;
9. poziva Komisijo, naj doda podrobnejše zahteve, zlasti glede čezmejne razsežnosti evropske družbe v zasebni lasti, minimalnega zahtevanega kapitala, načina, kako bodo njeni organi upravljanja lahko upoštevali udeležbo delavcev pri soodločanju in zastopanost žensk, ter preglednosti njenega delovanja;
10. spodbuja države članice, da v sektorju malih in srednjih podjetij olajšajo podjetništvo žensk z vzpostavljanjem ustreznih struktur za strokovno in finančno svetovanje ter za nadgrajevanje znanja zaposlenih žensk, ki pri razvoju podjetja v celoti upoštevajo vidike s stališča enakosti spolov ter širšo vlogo žensk v njihovih družinah in/ali skupnostih;
11. poudarja, da uporaba novih tehnologij pomaga zlasti mladim ženskam podjetnicam, da se izognejo upravnim stroškom;
12. poziva države članice, naj usmerijo pozornost v podjetja, ki spodbujajo enakost med ženskami in moškimi, zlasti glede plačila in dostopa do delovnih mest, ter tako omogočajo boljše ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem.
13. poziva Komisijo in države članice k sprejetju ukrepov za odpravo neenakosti pri socialnem varstvu (zlasti varstvu materinstva) samozaposlenih žensk;
14. se zaveda, da morajo biti usposabljanje, raziskave in razvoj, ki jih podpira akt za mala podjetja, dovolj prilagodljivi, da jih lahko ženske, zlasti tiste, ki morajo skrbeti za otroke, lahko prilagodijo svojim obveznostim;
15. priznava, da mora biti vsak sistem pomoči podjetnikom, zlasti podjetnicam, vključno z usposabljanjem za pridobivanje spretnosti, vodenje podjetja in lažji dostop do sredstev (vključno z opremo, prostori, prevozi in krediti), stalen, da pomaga podjetjem preživeti tudi po ustanovitvi.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
11
0
6
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Donata Gottardi, Marusya Ivanova Lyubcheva
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Juan Andrés Naranjo Escobar
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
12.2.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
43
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Antonio Mussa, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Juan Fraile Cantón, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gunnar Hökmark, Eija-Riitta Korhola, John Purvis, Vladimir Urutchev
