Poslabšanje razmer v Gruziji
Zunanji odnosi
2008-05-07 - 18:16
Evropski poslanci so točko o razmerah v tej kavkaški državi dodatno uvrstili na dnevni red zasedanja, saj so se v zadnjih tednih razmere na območju separatistične pokrajine Abhazije še dodatno zaostrile po sestrelitvi gruzinskega brezpilotnega letala in ruski napovedi o diplomatskem navezovanju stikov z oblastmi v Abhaziji in Južni Osetiji. V razpravi so sodelovali predstavniki Sveta, Komisije in političnih skupin Parlamenta.
V imenu predsedstva Sveta EU je državni sekretar Janez Lenarčič poudaril, da je EU je močno zaskrbljena zaradi zadnjega niza dogodkov, ki so povzročili povečanje napetosti, še zlasti zaradi objave o povečanju števila varnostnih sil in o dodanih 15 kontrolnih točkah vzdolž razmejitvene črte ter zaradi sestrelitve brezpilotnega letala:
"Unija izkazuje trdno zavezanost celovitosti Gruzije v okviru njenih mednarodno priznanih meja. Podpiramo dejavnosti Združenih narodov in prizadevanja Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter smo pozvali vse strani, naj se vzdržijo vseh dejanj, ki bi spodbujale napetosti. V tej luči predsedstvo pozdravlja pobudo gruzinskega predsednika za mirno rešitev in upamo, da bo spodbudila konstruktivni dialog. EU tudi pozdravlja odločitve Ruske federacije na nekaterih področjih - na primer pri obnovitvi poštnih povezav in odpravi vizumov," je dejal Lenarčič.
Svet tudi izraža upanje, da bodo parlamentarne volitve 21. maja svobodne in poštene in pozdravlja ponudbo Poljske, da bi posredovala v dialogu med državama. Na koncu je še pozval vse politične stranke v Gruziji, naj storijo vse za umiritev ozračja in vzpostavitev politične kulture v državi.
Evropska komisarka za zunanje odnose Benita Ferrero-Waldner je prav tako izrazila zaskrbljenost zaradi hitrega zaostrovanja razmer v državi in poudarila polno podporo Gruziji. Po mnenju Komisije rusko navezovanje uradnih stikov z abhazijskimi oblastmi pomeni erozijo mirovnega procesa ter gruzijske ozemeljske celovitosti in s tem slabe obete za prihodnost. Vpletene strani bi si morale prizadevati za znižanje temperature, pri tem pa mora tudi EU imeti bolj aktivno vlogo. Komisarka je še dodala, da je Gruzija v zadnjih štirih letih veliko naredila pri oblikovanju demokratične družbe in tržnega gospodarstva. Tudi zato je Komisija z dvema milijonoma evrov pomoči podprla priprave in izvedbo prihajajočih parlamentarnih volitev v tej državi.
Predstavniki političnih skupin
Jacek SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL) je dejal, da mora Evropski parlament izraziti zaskrbljenost nad razmerami in izkazati podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije, ker se je ruska vlada odločila okrepiti vojaško prisotnost v Abhaziji, kar spodkopava mirovna prizadevanja: "Kaj lahko storimo za vzpostavitev miru v regiji? Nekaj priporočil: pozvati obe strani, da se vzdržita nepotrebnih dejanj in dovoliti EU, da igra posrednika. Pozvati ruske oblasti, da umaknejo svojo vojsko, ki bi jih morale zamenjati mednarodne mirovne enote. Komisija in Svet bi morala igrati bolj aktivno vlogo ter tja čimprej poslati svojo misijo in pozvati mednarodno skupnost, da se pridruži EU v prizadevanjih. Konflikt predstavlja izziv za našo skupno zunanjo in varnostno politiko in hkrati možnost, da se nanj odzovemo tako, da ne bomo samo nek igralec, ampak da bomo svojo vlogo odigrali kot se spodobi."
Hannes SWOBODA (PSE, AT) je bil s parlamentarno delegacijo na terenu, v Tbilisiju in Abhaziji, prejšnji teden in se sam prepričal o težavah, ki jih ima tamkajšnje prebivalstvo: "Gruzija je majhna država pod pritiskom velesile in prepričan sem, da bi se obe strani morali vzdržati izzivanj. Vendar pa je tudi s strani gruzinske vlade slišati nek militanten ton. Rusija to izkorišča in zavestno podpira tiste sile, ki prav tako poskušajo izkoristiti ta politični konflikt. Zato upamo, da bodo volitve pravične in svobodne. Dve stvari sta za EU zelo pomembni: olajšave vizumskega režima - pomembno je, da zagotovimo pravičnost tudi za tiste državljane, ki niso dobili ruskih potnih listov - in pa mednarodne mirovne sile."
Tudi Georgs ANDREJEVS (ALDE, LV) je bil član parlamentarne delegacije v Gruziji in je opozoril, da tamkajšnje ruske vojaške enote lahko prispevajo le k destabilizaciji, zato bi bilo treba to spremeniti: "Komisija bi morala razmisliti o možnosti, da bi tja poslali sile EU. Poskrbeti je treba za močno mednarodno podporo Gruziji, obenem pa morajo tudi gruzinske oblasti storiti vse, kar je v njihovi moči, da ustvarijo bolj prijazno politično ozračje. Želim si, da bi bile prihajajoče parlamentarne volitve svobodne in pregledne ter čestitam za ponujeno pomoč Unije ob volitvah; v tem programu bodo sodelovale štiri nevladne organizacije in misija Evropske komisije."
Marie Anne ISLER BÉGUIN (Zeleni/EFA, FR) je bila prav tako v delegaciji in je zadnje poteze ruskih oblasti označila kot priključitev ene države k drugi, ob čemer OZN sploh ne ve, koliko ruskih vojakov je zdaj na spornem območju. "Lahko se sprašujemo, kakšen rezultat sploh lahko dosežejo v tej svoji tako imenovani akciji posredovanja. Mislim, da moramo to stopnjevanje nasilja preprečiti. Danes ni več zaupanja, niti dialoga ni več. Abhazija je prekinila dialog z Gruzijo leta 2006. Komisija pravi, da se bo vključila v ta spor le, če bosta to zahtevali obe strani. Temu nikoli ne bo tako, Rusija ne bo tega nikoli storila, saj trdi, da v sporu niti ni udeležena. Mislim, da imamo vendarle dovolj možnosti pomagati na mnogo bolj konkreten način. Nismo več na področju reševanja sporov, ampak preprečevanja oboroženega konflikta."
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Gruzijo tukaj obravnavamo v zadnjem trenutku in prekinjamo naš sramotni molk. Kar se dogaja v Abhaziji in Južni Osetiji, ni stvar etničnega čiščenja. Gruzija je Abhaziji več let zagotavljala avtonomijo, Rusija pa zdaj skuša priznati marionetno oblast in krepi trgovinske stike. Ali nismo s tem, ko smo preprečili članstvo Gruzije v NATO, Rusijo k temu celo pozvali? Gre za politiko, na kocki je verodostojnost EU. Treba je podpreti ozemeljsko celovitost Gruzije in zamenjati ruske vojake s silami OZN oziroma OVSE."
Miloslav RANSDORF (GUE/NGL, CZ): "Danes so razmere v Gruziji tako slabe, da je državo zapustila že četrtina prebivalstva, v Rusiji dela milijon Gruzincev - že to kaže, da bi ti dve državi res morali rešiti svoje težave. V Kremlju je od danes nov predsednik in mislim, da bo potreboval nekaj časa, da bo začel izpolnjevati, kar je obljubil - ponudil roko sprave Gruziji."
20080507IPR28481
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
