Simboli Evropske unije v Parlamentu
Ustavne zadeve
2008-10-09 - 14:15
Parlament je v četrtek s 503 glasovi za, 96 proti in 15 vzdržanimi glasovi potrdil spremembe svojega poslovnika. Vanj so poslanci dodali člen 202a, ki opredeljuje uporabo simbolov Unije v Parlamentu. Vprašanje simbolov je bila od spornih točk Pogodbe o ustavi za Evropo, zato v Lizbonski pogodbi ni njihove opredelitve.
Poročevalec Carlos CARNERO GONZÁLEZ (PES, ES) ugotavlja, da so simboli pomembni sestavni deli vsakega komunikacijskega procesa, zlasti prepoznavanja družbene skupine ali organizacije in identificiranja z njimi. Simboli nosijo čustveno podobo temeljnih vrednot organizacij, ki jih predstavljajo, nastopajo v vlogi razlagalcev abstraktnih idej, omogočajo lažjo komunikacijo in sodelovanje ter pomagajo pri približevanju organizacij, ki jih simbolizirajo, državljanom in tako prispevajo k njihovi legitimnosti. Ta izkušnja, ki si jo delijo vse evropske države, regije, cerkve, stranke, organizacije civilne družbe, sindikati, nogometni klubi itd., velja tudi na ravni EU.
Po mnenju poslanca so bili simboli po zastoju v ratifikaciji Evropske ustave ena od "nenamernih žrtev" prizadevanj za dosego dogovora, saj niso bili vključeni v novo lizbonsko pogodbo. Obenem je prepričan, da simboli – ravno zato, ker niso bili ustanovljeni s pogodbami, – zaradi svoje odsotnosti ne bodo izgubili vloge nosilcev vrednot, na katerih temelji Evropska unija, ali priznanja, ki so ga deležni med evropskimi državljani.
Obrazložitev predloga
Dejstvo, da simboli niso vključeni v pogodbo, v nasprotju s prepričanjem nekaterih ljudi institucijam niti politično niti pravno ne preprečuje, da bi jih še naprej uporabljale, kot so to počele do sedaj, ali pa njihovo uporabo še okrepile. Poslanci so zato v poslovnik Evropskega parlamenta vključili nov člen 202a o tem, kako Parlament uporablja simbole Unije.
Parlament tako priznava in prevzema naslednje simbole Unije:
– zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi;
– himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna;
– geslo "Združena v raznolikosti".
Parlament bo praznoval dan Evrope 9. maja. Evropska zastava pa bo morala biti razobešena v vseh stavbah Parlamenta in ob uradnih dogodkih ter se bo uporabljala v vseh sejnih sobah Parlamenta. Himno se bo predvajalo ob začetku vsake ustanovne seje in ob drugih slovesnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim poslancem po širitvah. Geslo pa se bo natisnilo na uradne dokumente Parlamenta.
Zgodovina simbolov Unije
Evropska zastava
Zastava Evropske unije je temno modra zastava s krogom 12 petokrakih zlatih zvezd, ki je od leta 1955 simbol Sveta Evrope. Leta 1985 se je Evropski svet v Milanu leta 1985 odločil, da bo to zastavo določil za zastavo takratne Evropske skupnosti. Predstavljala naj bi popolnost, komplementarnost in solidarnost ter tako simbolizirala enotnost Evrope.
Zastava se različno uporablja v evropskih, državnih, regionalnih in lokalnih javnih stavbah, javnih institucijah in na prireditvah kot simbol, ki predstavlja evropske programe in ukrepe (npr. na mejah med državami članicami, kjer simbolizira odpravo mejnega nadzora, ali na informacijah za javnost o programih javnih del, ki jih sofinancira Unija, itd.). Zunaj Unije je postala tudi simbol, ki za prizadete v humanitarnih krizah ali naravnih katastrofah predstavlja območje miru, varnosti in solidarnosti.
Evropska himna
Svet Evrope je leta 1972 za svojo uradno himno sprejel Odo radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna, ki je bila uglasbena leta 1823 na podlagi pesmi z istim naslovom Friedricha von Schillerja iz leta 1785. Evropske institucije pa so skladbo po zgledu Sveta Evrope kasneje izbrale za himno Evropske unije.
Dan Evrope
Institucije takratne EGS so 9. maj, dan Schumanove deklaracije, izbrale za svoj uradni praznik leta 1962, vendar velja le za njihovo osebje. Kasneje je Evropski svet v Milanu priredil javno počastitev spomina na 9. maj, dan, ki simbolizira trenutek, ko se je začel celoten proces evropskega združevanja. Dan Evrope iz institucij postopno prehaja v javno življenje s pomočjo organizacije predstav, razstav in dogodkov, kot je dan odprtih vrat, ko lahko državljani obiščejo evropske institucije in njihove pisarne v državah članicah ter tako postaja praznik evropskih državljanov.
Evro
Izraz evro, ki ga je sprejel Evropski svet v Madridu decembra 1995, je nadomestil izraz ECU iz Maastrichtske pogodbe. Na finančnih trgih se uporablja od januarja 1999, v obtoku pa je od 1. januarja 2002. Ko se je evroobmočju pridružila Slovenija, 1. januarja 2008 pa še Malta in Ciper, je postal uradna valuta 15 držav članic. Je tudi uradna valuta držav, kot so Monako, Vatikan in San Marino, kot de facto valuta pa se uporablja v Andori, Črni gori in na Kosovu.
Simbol za evro je €. Navdihuje ga črka epsilon iz starogrške abecede, ki obuja spomin na začetek evropske civilizacije in je prva črka v imenu Evropa. Dodani sta ji dve vzporedni vodoravni črti, ki naj bi simbolizirali stabilnost evropskega gospodarstva in nove valute.
Geslo "Združena v raznolikosti"
Geslo je izhaja iz pobude Evropskega parlamenta. Takratna predsednica Nicole Fontaine je 4. maja 2000 na zasedanju v Bruslju razglasila končni rezultat natečaja, v katerem je sodelovalo 2200 šol v 15 državah članicah, ki so takrat sestavljale Evropsko unijo: "enotnost v različnosti". To besedno zvezo je rahlo spremenila Evropska konvencija in tako je nastalo geslo "združena v raznolikosti", ki je opredelitev bistva evropskega projekta.
20081008IPR39024
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
