Strategija EU za hitrejši razvoj regije Baltskega morja
Regionalna politika
2009-07-21 - 09:02
Na območju Baltskega morja živi skoraj 100 milijonov ljudi. Pet let po pristopu baltskih držav k EU se regija spopada s pritiski, vključno s čedalje slabšim stanjem Baltskega morja, slabimi prometnimi povezavami, ovirami za trgovino in vprašanji oskrbe z energijo. Evropska komisija je zato 10. junija predstavila Strategija za regijo Baltskega morja, ki si zlasti prizadeva čim bolj povečati razvojne možnosti držav članic in regij na območju Baltskega morja, v katerih živi skoraj 100 milijonov ljudi.
Kakšna je vsebina predloga?
Regija Baltskega morja se spopada s številnimi pomembnimi težavami. Stanje morja se zaradi čedalje večjega onesnaževanja z nitrati in fosfati slabša, biotska raznovrstnost pa je ogrožena. Gospodarstva je treba bolje medsebojno povezati. Statistika kaže čezmerno zaupanje v trgovino z neposrednimi sosedi.
Baltsko regijo ovirajo dolge razdalje znotraj nje in s preostalo Evropo: vožnja z vlakom iz Varšave do Talina traja 36 ur. Skrb prestavlja tudi izolacija Litve, Latvije in Estonije glede oskrbe z energijo. Ne nazadnje pa je zaradi čedalje večjega števila tankerjev za prevoz nafte, ki morje uporabljajo kot avtocesto, vedno prisotna nevarnost nesreč.
Baltsko morje obdaja osem držav članic EU in Rusija. V preteklosti so bila pripravljena številna poročila in akcijski načrti, ki pa so imeli zgolj omejen učinek. Komisija svoje predloge pošilja državam članicam, hkrati pa se zaveda, da se je z mnogimi težavami mogoče spopasti zgolj z dobrim sodelovanjem z Rusijo. Komisija priporoča, da se to sodelovanje poveča z obstoječimi pobudami, zlasti s „severno dimenzijo“, tj. skupno politiko EU, Rusije, Norveške in Islandije.
Prva tovrstna strategija
Štirje temeljni cilji strategije so spremeniti ta del Evrope v:
okoljsko trajnosten (npr. s predelavo odpadne vode),
uspešen (npr. s spodbujanjem inovacij v malih in srednje velikih podjetjih),
dostopen in privlačen (npr. z izboljšanjem prometnih povezav),
varen in stabilen (npr. z boljšim odzivanjem na nesreče).
EU je prvič razvila tako celovito strategijo na ravni „makroregije“. Ta bi lahko bila spodbuda za podobne pristope na območjih, kot sta Sredozemlje in Podonavje. Strategija zlasti predstavlja prvi korak proti regionalnemu izvajanju celostne pomorske politike EU.
Primeri projektov
V vseh državah članicah bodo iz detergentov odstranjeni fosfati zaradi zmanjševanja onesnaževanja morja.
Uresničen bo „Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu“, ki bo omogočil boljšo povezavo Latvije, Litve in Estonije z evropskim omrežjem.
Železniška povezava „Rail Baltica“ bo do leta 2013 povezala Varšavo in Talin s ciljno hitrostjo 120 km na uro.
Vzpostavljen bo skupni sistem za nadzor pomorskega prometa.
Vzpostavljen bo sklad za inovacije in raziskave, ki bo uporabljal nacionalna in zasebna sredstva, da bi raziskave prilagodili prednostim regije.
20090717STO58442 Strategija EU za hitrejši razvoj regije Baltskega morja Resolucija EP o strategiji za regijo Baltskega morja v okviru severne dimenzije Baltski plinovod buri duhove
SL
1
PHOTO
20090720PHT58542.jpg
SL
2
LINK
http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0494 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20427 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
