KONČNO
A6-0200/2005
20.6.2005
POROČILO
o možnostih za razvoj sistema evropskih šol
(2004/2237(INI))
Odbor za kulturo in izobraževanje
Poročevalka:
Mary Honeyball
PE 355.522v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
MNENJE Odbora za proračun .....................................................................................13
POSTOPEK..............................................................................................................................18
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o možnostih za razvoj sistema evropskih šol ( 2004/2237(INI) )
Evropski parlament,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o možnostih za razvoj sistema evropskih šol
KOM(2004)0519 , 20.07.2004 ,
– ob upoštevanju Konvencije o statutu evropskih šol
UL L 212, 17.8.1994, str. 3. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 17. decembra 2002 o financiranju evropskih šol
UL C 31 E, 5.2.2004, str. 91. ,
– ob upoštevanju letnega poročila generalnega sekretarja evropskih šol Svetu guvernerjev, ki se je sestal 1. in 2. februarja 2005
dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html v Bruslju,
– ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za proračun ( A6-0200/2005 ),
A. ker je cilj šol skupno izobraževanje otrok osebja Evropskih skupnosti; ker se lahko razen otrok, ki jih zajema sporazum v skladu s členoma 28 in 29 Statuta evropskih šol, v šolah izobražujejo tudi drugi otroci v okviru omejitev, ki jih določi Svet guvernerjev; ker je zaposlovanje in ohranjanje ustrezno usposobljenih uradnikov potrebno za nemoteno delovanje evropskih ustanov in ker k temu prispevajo omogočanje izobrazbe v maternem jeziku za otroke teh uradnikov, priznanje enakovrednosti opravljenih razredov v državah članicah in evropskih šolah ter evropska matura,
B. ker so bile evropske šole ustanovljene ob upoštevanju tega mnenja,
C. ker sistem evropskih šol podpira idejo državljanstva Unije, tako da so ohranitev obstoječih in ustanovitev novih šol ter druge oblike razširitve sistema pozitivni ukrepi v smislu evropskega povezovanja,
D. ker je sedaj ustanovljenih trinajst evropskih šol, v katere je vpisanih več kot 19.000 učencev, in ker bo do leta 2010 najverjetneje ustanovljena še ena šola,
E. ker so sedanje razmere zaradi prezasedenosti nekaterih šol nesprejemljive, še zlasti v Bruslju, kar vodi v poslabšanje pouka,
F. ker so povprečni stroški za učenca evropske šole ugodni v primerjavi s tistimi za druge šole, ki jih obiskujejo otroci uradnikov sorodnih organov; ker se stroški za učenca kljub temu zelo razlikujejo med posameznimi šolami in so močno povezani z velikostjo šole,
G. ker je, glede na to, da Evropska skupnost prispeva več kot polovico tekočih stroškov evropskih šol, Evropska komisija edina evropska ustanova, zastopana v Svetu guvernerjev evropskih šol, in ker je Komisija edini član Sveta guvernerjev s polno pravico glasovanja v Svetu guvernerjev in upravnih odborih posameznih šol,
H. ker mora sistem upravljanja evropskih šol združevati zmogljivost strateškega načrtovanja in nadzora ter razumno stopnjo neodvisnosti za posamezne šole,
I. ker mora biti upravljanje evropskih šol, vključno z odločitvami o sprejemu učencev in oprostitvami šolnine, čim bolj jasno, dosledno in pregledno znotraj celotnega sistema šol,
J. ker je učni načrt za evropsko maturo zelo zahteven in morda ni primeren za slabše učence; ker sedaj šole ne izdajajo drugega potrdila o končanem šolanju,
K. ker je sedaj izobraževanje učencev s potrjenimi potrebami po posebnem izobraževanju v vsaki šoli drugačno,
L. ker je največje število učencev v razredu (32 učencev) večje, kot to dovoljuje ustrezna zakonodaja v številnih državah članicah; ker so razen tega v veliko razredih učenci, katerih materni jezik je drugačen od tistega jezikovnega oddelka, v katerega so bili sprejeti, ter učenci z učnimi težavami in posebnimi učnimi potrebami,
M. ker so šole v Bruslju in Luksemburgu, z izjemo šole Bruselj I, prezasedene, je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi še dveh šol, vendar bodo stavbe vseljive šele leta 2010, zato te razmere resno vplivajo na izobraževanje, ki poteka na teh šolah,
N. ker sta filozofija izobraževanja v evropskih šolah in učni načrt za evropsko maturo vzorec za večjezično in večkulturno izobraževanje, ki bi ga države članice morda želele posnemati,
O. ker so se narodi Evrope v Pogodbi ES (člen 149) dogovorili, da so ukrepi Skupnosti namenjeni spodbujanju razvoja evropske razsežnosti v izobraževanju, zlasti s poučevanjem in razširjanjem jezikov držav članic,
Konvencija o statutu evropskih šol in sporočilo Komisije
1. pozdravlja, da je Komisija prek sporočila začela posvetovalno prakso v zvezi s prihodnjim razvojem sistema evropskih šol, ob upoštevanju razširitve Evropske unije, interesov novih držav članic, ustvarjanja dodatnih agencij EU zunaj Bruslja in Luksemburga in nujne potrebe po pregledu in ocenjevanju ter, če je to potrebno, po preoblikovanju sistema, ki je bil ustanovljen pred petdesetimi leti in je prvotno pokrival samo štiri jezike;
2. ponovno poudarja, da Konvencija o statutu evropskih šol določa, da je vloga evropskih šol omogočanje skupnega izobraževanja otrok osebja Evropskih skupnosti kot načina zagotavljanja ustreznega delovanja ustanov Skupnosti, in da je določeno, da lahko v okviru omejitev, ki jih določi Svet guvernerjev, obiskujejo šole tudi drugi otroci;
Decentralizirane agencije in nove države članice
3. meni, da je treba nujno rešiti vprašanje vseh delovnih mest v decentraliziranih agencijah; obžaluje, da se takih rešitev ni našlo v trenutku, ko se je odločalo o delovnih mestih v teh agencijah, z izjemo Evropskega urada za varnost živil in prehrane iz Parme;
4. meni, da morajo države članice, ki gostijo eno od novih decentraliziranih agencij, prevzeti več finančne odgovornosti za izobraževanje otrok osebja in da je potrebno najti ustrezne rešitve za vsa nova delovna mesta; meni, da je v teh primerih možno sodelovanje med evropskimi šolami in regionalnimi ali lokalnimi šolami, ki lahko zagotovijo učni načrt za pridobitev evropske mature; verjame, bi moral biti cilj takšnega sodelovanja pospeševanje visoko kakovostnega izobraževanja in evropske integracije, ohranjanje jezikovne raznolikosti in omogočanje mobilnosti delojemalcev;
5. vztraja, da je potrebno tam, kjer so izpolnjena potrebna merila, nujno ustanoviti jezikovne oddelke za jezike novih držav članic in da morajo biti vsi učenci deležni poučevanja v maternem jeziku;
6. poziva Komisijo k preučitvi možnosti za ustanovitev evropskih šol v novih državah članicah;
Prihodnje financiranje sistema evropskih šol, učenci kategorije III in manjše šole
7. verjame, da se prispevek Skupnosti za uravnavanje ne sme razviti v neomejeno obveznost; meni, da je samoumevno, da mora sistem evropskih šol delovati učinkovito kar zadeva proračunsko načrtovanje in nadzor ter da mora biti njihova ponudba dokazano vredna svoje cene; potrjuje mnenje, da je treba ob dodelitvi letnega načrtovanega proračuna za vsako šolo upoštevati velikost in potrebe posameznih šol ter znake prizadevanja za čim bolj učinkovito porabo dodeljenih proračunskih sredstev;
8. vseeno poudarja, da je narava prispevkov Skupnosti v proračune šol jasno določena v členu 25(2) Konvencije o statutu evropskih šol; zato zavrača uvedbo zgornje meje s strani Komisije za prispevke Skupnosti v proračun evropskih šol dokler Svet guvernerjev ne predloži ocene prihodkov in stroškov šol za naslednje finančno leto;
9. Meni, da sedanja ureditev, v skladu s katero so prispevki držav članic neposredno povezani s številom učiteljev, ki jih premestijo v evropske šole in s prostori, ki jih zagotovijo za evropske šole, ni pravična in da bi bilo potrebno preučiti alternativne sisteme financiranja;
10. kljub temu meni, da sedanji sistem, v skladu s katerim države članice imenujejo učitelje, ki prejemajo nacionalno plačo od države članice, zagotavlja, da imajo evropske šole dostop do strokovnega znanja učiteljev teh držav in je finančni prispevek držav članic zagotovljen;
11. ugotavlja, da je stopnja šolnine, ki jo plačajo starši učencev iz kategorije III, po letu 2002 znatno narasla in da je to povzročilo višje prihodke za šole in nižjo rast prispevkov iz proračuna Skupnosti, kot bi bila drugače; ugotavlja tudi, da ta šolnina ne pokriva celotnih stroškov izobrazbe teh učencev; vseeno verjame, da starši sedanjih učencev kategorije III ne smejo imeti prekomernih porastov stroškov med preostankom njihovega šolanja v sistemu evropskih šol;
12. poziva Komisijo, prek predstavnika v Svetu guvernerjev, da si prizadeva za sprejetje ter objavo jasnih in podrobnih meril, ki so na voljo javnosti, za sprejem učencev kategorije III; poziva upravni odbor vsake šole, ki sprejema učence kategorije III, da v letnem poročilu poroča o uporabi takšnih meril;
13. ponovno poziva Svet guvernerjev, da pregleda sprejeta merila za ustanovitev, ohranjanje in zapiranje posameznih jezikovnih oddelkov v posameznih šolah, da se izključi kakršna koli diskriminacija uradnega jezika Evropske unije;
14. poziva Komisijo, da objavi, takoj ko je izvedljivo, zunanjo študijo o dolgoročni prihodnosti štirih šol v Bergnu, Culhamu, Karlsruheju in Molu, ki jo je sama naročila;
Boljše vodenje in uprava
15. verjame, da morajo biti naloge Sveta guvernerjev, glede na rast in število evropskih šol ter število učencev, ki jih učijo, v bistvu postavljanje strateških ciljev, nadzor in pregledovanje; verjame, da morajo podrobna vprašanja upravljanja, značilna za posamezne šole, na prvi stopnji, obravnavati upravni odbori posameznih šol in da je treba vsako šolo v zvezi z operativnimi ter finančnimi zadevami obravnavati kot samostojno enoto;
16. verjame, da morajo upravni odbori posameznih šol, glede na zgoraj omenjeno, pridobiti nadzor nad finančnimi in operativnimi vidiki posameznih šol v strateških ciljih Sveta guvernerjev;
17. ugotavlja, da Skupnost sedaj plačuje prispevek za uravnavanje v višini približno 57 % letnih stroškov sistema evropskih šol, medtem ko države članice prispevajo 22%; zato meni, da bi morale biti glasovalne pravice Evropske komisije kot predstavnice Skupnosti v Svetu guvernerjev bolje usklajene s prispevkom Skupnosti v proračun in da bi morala Komisija po vsakem srečanju Sveta guvernerjev poročati Evropskemu parlamentu;
18. poziva Komisijo, da od Sveta guvernerjev zahteva, da sestavi kodeks dobrega upravnega ravnanja in pojasni pristojnost uprave za pritožbe;
19. upošteva predlog Komisije, da se lahko ustanovita dva nova organa, en za „upravljanje finančnih in operativnih vidikov vseh šol“ in drugi za nadziranje učnega načrta, sistema preverjanja in ocenjevanja učiteljev; verjame, da je treba ohraniti en sam upravni organ, ki je pristojen za sprejemanje odločitev v zvezi s sistemom šol kot celoto in pripravljen sprejeti odgovornost za uravnavanje včasih nasprotnih finančnih in izobraževalnih zahtev;
20. zahteva ustrezno zastopanost staršev in drugih interesnih skupin, na primer osebja in učencev, v Svetu guvernerjev in upravnih odborih posameznih šol;
Učni načrt in izobraževalne zadeve
(a) Velikost razredov
21. verjame, da razredi v otroških vrtcih in osnovnih šolah, ki jih poučuje en sam usposobljen učitelj, ne smejo vsebovati več kot 30 učencev; meni, da bi bilo potrebno od leta 2008 začeti s postopnim uvajanjem razredov z ne več kot 25 učenci v otroških vrtcih in osnovnih šolah; poziva Svet guvernerjev, da potrdi to načelo;
22. poziva Komisijo, da spodbuja razvoj koeficientov v zvezi z otroki s potrjenimi potrebami po posebnem izobraževanju in učencev, katerih materni jezik je različen od jezika, v katerem poteka večina pouka (jezik I), ter, da zagotovi uporabo teh koeficientov pri izračunu velikosti razredov;
23. zato v sodelovanju s pristojnimi državami članicami poziva Komisijo, da nemudoma pripravi rešitve razmer zaradi prezasedenosti nekaterih šol, ki usodno vpliva na kakovost izobraževanja; poziva Svet guvernerjev, da takoj sprejme ukrepe proti prezasedenosti šol v Bruslju in Luksemburgu; poudarja nujnost primernega in pravočasnega načrtovanja za nadaljnji razvoj infrastrukture in objektov, potrebnih za delovanje evropskih šol;
(b) Določbe glede posebnih izobraževalnih potreb
24. poziva Komisijo, da izdela zanesljive statistične podatke o obsegu zahtev za opravljanje storitev za posebne potrebe v vseh evropskih šolah, in poziva tudi Svet guvernerjev, da izvede raziskavo na vsaki evropski šoli o opravljanju storitev za učence s potrjenimi potrebami po posebnem izobraževanju, vključno za učence z motnjami v telesnem in/ali duševnem razvoju; poziva Svet guvernerjev, da sestavi niz najmanjših standardov v zvezi z izvajanjem izobraževanja, preveri dostopnost evropskih šol, s čimer zagotovi, da sta način gradnje in oblika stavb primerna za učence z motnjami v telesnem razvoju, in sprejme vse druge ukrepe, ki so potrebni za podporo vseh učencev s posebnimi izobraževalnimi potrebami;
25. poziva Komisijo in Svet guvernerjev evropskih šol, da okrepita dodeljena sredstva v obliki finančnih sredstev, osebja in strokovnega znanja, da ponudita otrokom s posebnimi učnimi potrebami prvorazredno izobraževanje in celovito spodbujata zamisel integrativnega izobraževanja, kot je značilno za druge šole v vsej Evropi; poleg tega poziva Svet guvernerjev, da preuči konstruktivne nadomestne možnosti za otroke, ki se ne morejo vključiti v običajne razrede;
26. meni, da je treba v evropskih šolah zagotoviti posebej usposobljene interdisciplinarne skupine (npr. šolske psihologe in logopede ter govorne terapevte) v podporo učiteljem, učencem in staršem, da bi imeli otroci s posebnimi učnimi potrebami korist od izobraževanja;
27. zahteva, da se v eni od večjih šol za določen čas uvede pilotni projekt za otroke s posebnimi učnimi potrebami z usposobljenim in ustrezno izkušenim osebjem ter primernim učnim gradivom (knjige, programska oprema), s čimer bi zagotovili strokovno svetovanje in gradivo za učitelje, ki poučujejo otroke s posebnimi pedagoškimi potrebami; zahteva, da se zagotovijo sredstva za omenjeni projekt v proračunu za leto 2006;
(c) Evropska matura
28. poziva Komisijo, da stori vse kar lahko za zagotovilo, da uvede svet do začetka šolskega leta 2007–2008 drugačno potrdilo o končanem šolanju, vzporedno z evropsko maturo, za učence, ki se odločijo za bolj poklicno izobrazbo;
29. ponovno poudarja prepričanje, da porast izmenjave študentov med evropskimi univerzami, globalizacija svetovnega gospodarstva in visoka resnična vrednost evropske mature upravičujejo njeno širjenje ter njeno neomejeno priznavanje brez diskriminacije s strani univerz v državah članicah in tretjih državah;
30. zato poziva pristojne organe držav članic, da obravnavajo prednosti širše dostopnosti evropske mature kot potrdila o končanem šolanju zunaj evropskih šol, pri čemer je treba ustrezno zagotoviti izpolnjevanje standardov kakovosti, ki veljajo za omenjeno potrdilo;
ο
ο ο
31. naroča predsedniku, da pošlje to resolucijo Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Sodišču Evropskih skupnosti, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Svetu guvernerjev evropskih šol in vladam držav članic.
* * *
EXPLANATORY STATEMENT
BACKGROUND
1. The Preamble to the Convention defining the Statute of the European Schools
OJ L 212, 17.08.1994, p.3 - the international Treaty which governs the European Schools - records that 'for the education together of children of the staff of the European Communities in order to ensure the proper functioning of the European Institutions, establishments bearing the name "European School", have been set up from 1957 onwards.' The prime purpose of the European Schools is to provide an education in their mother tongue for the children of officials of the European institutions, thereby contributing to the recruitment and retention of suitably-qualified officials.
2. The school curriculum : In the school year 2003-2004, there were twelve European Schools: two more (a second school in Luxembourg and a fourth school in Brussels) will open by the end of the decade. Each pupil is enrolled in a specific language section, normally that of the child's mother-tongue. Each school comprises several language sections but the curricula and syllabuses are the same in all sections. There is a strong emphasis on learning and using foreign languages: all pupils study a first foreign language (English, French or German) from the first year of primary education and a second foreign language (any language taught in the school) from the second year of secondary school. The schools also provide a broad and balanced education in mathematics, science, religion (or ethics), art, music, and physical education. All programmes of study lead to the European Baccalaureate, which is recognised by all Member States and which is broadly comparable in esteem with the International Baccalaureate.
3. The European Communities, as a 'Contracting Party' to the Convention are represented by the Commission on the Board of Governors , the body that governs the European Schools. This body decides on educational matters as well as on the budget. All the Member States have one vote, as has the Commission and the European Patent Office.
4. In the school year 2003/2004, 19 267 pupils were enrolled at the schools. The schools vary considerably in size: 3 802 pupils were enrolled at the Luxembourg school, 647 at Mol (Belgium). Pupils are divided into three categories:
· Category I: children of staff in the service of Community institutions and bodies
· Category II: pupils covered by individual agreements with public bodies or companies
· Category III: other pupils
The proportion of Category I pupils ranged from 81% at Brussels II to 1,6% at Culham (UK). In fact, in 2003-2004, in only four schools were more than one-third of pupils children of EU officials (the three schools in Brussels and that in Luxembourg): in all the others, more than two-thirds of pupils fell into Category II or III. Fees are charged to cover the full cost per Category II pupil: fees of up to EUR 3 657 per year (the level of fees depends on parental income) were charged for Category III pupils at secondary level (the fees for primary and nursery pupils are lower). In 2005-2006, Category III fees will rise to EUR 4 500 but will still be less than half the average cost per pupil across the system.
5. The budget of the European Schools is governed by Articles 13.2 and 25.2 of the Convention. According to the latter, the contribution from the Communities is 'intended to cover the difference between the total amount of expenditure by the Schools and the total of other revenue' i.e. the Communities' contribution is a balancing contribution. Each school has its own budget, as does the Board of Governors: in 2003-2004, the total budget was EUR 222,4 million. About 57% of this - EUR 127 million - came from the European Communities' budget while some 22% was provided by the Member States. Teachers' salaries and allowances (which are based on those of Community officials) account for a large proportion of the schools' budgets. The average cost per pupil in 2003-2004 was EUR 10 361, but this figure varied from one school to another: it cost EUR 8 991 to educate a pupil at the Luxembourg I school, but EUR 15 966 at Mol (Belgium). Two points need to be stressed:
· average costs per pupil at the European Schools compare favourably with those at other schools serving the children of other expatriate officials
· there is a strong correlation between school size and cost per pupil, costs being lowest at the schools in Brussels and Luxembourg and highest at Mol, Bergen, and Culham.
6. A number of questions arising from the development of the European Schools system have led the European Commission to launch a debate about the future of the schools. The schools system - the number of schools, the number of pupils they teach, the number of languages in which instruction is given - has grown dramatically since the 1950s: is it as well-organised and governed as possible? In the past fifty years, there have been important changes in educational policy and practice in the Member States: has the European Schools system taken adequate account of these changes? Finally, as it has expanded, the schools system has become more expensive: does it offer value for money and should the current system for financing the schools be maintained?
7. Some of these questions were raised by the Parliament in its resolution of 17 December 2002 on Financing of the European Schools. In October 2003, the Commission representative on the Board of Governors stated that the Commission would oppose opening any new school, unless this was necessary to create places for the children of EU staff and occurred in locations with existing large schools (i.e. Brussels and Luxembourg): nor would the Commission oppose the transformation or phasing-out of the four schools whose continuation is most difficult to justify with reference to the need to provide mother-tongue education for the children of EU staff. At its meeting in March 2004, the Board of Governors took the decision to close some language sections in these four schools and to increase fees payable by the parents of Category III pupils.
THE COMMISSION COMMUNICATION
8. Governance and organisation . The Communication suggests a number of changes to the current system:
· all the European institutions (not just the Commission but also the Parliament, the Council, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the Court of Auditors and the Court of Justice) should have a seat and voting rights on the Board of Governors (the Council should be added to this list)
· the role of the Board should be one of strategic review rather than involvement in detailed management issues: these might be more appropriately dealt with by the Administrative Boards of each of the schools
· an EU agency should be established to administer financial and operational aspects of the schools and to liaise with the EU institutions
· a Code of Good Administrative Conduct should be adopted, the system as a whole should be made more transparent, and the remit of the Complaints Board should be clarified
· the individual schools should be given the final say on the appointment of individual teachers and control over the longer-term planning of staff levels (at present, the Member States nominate seconded teachers; the Schools have full control over the appointment of only local, non-seconded, staff).
9. Educational and curriculum issues . Although they are open to the children of all EU officials, the European Schools have in practice been highly academic: in essence, the European Baccalaureate is a university matriculation qualification (a recent study carried out at the Parliament's request showed that about four-fifths of those passing the Baccalaureate go to university). The schools now make some provision for pupils with certified Special Educational Needs (i.e. learning difficulties or physical disabilities), but they make none for the much larger number of pupils who are unable to reach the academic standards required by the Baccalaureate. Class sizes (which may be as large as 32 pupils) are larger than would be permitted under the relevant legislation in a number of Member States: this is particularly regrettable because, since the most recent enlargement of the EU, many classes contain pupils whose mother-tongue is different from that of the language section in which they have been placed. For example, there is no Latvian, Lithuanian or Estonian language section in Brussels: all pupils with these languages as their mother tongue are being directed to the Brussels II school, where they will be taught in the English, French or German language sections.
10. The Communication acknowledges that responsibility for educational issues within the system lies primarily with the Member States (represented on the Board of Governors). But it underlines that it (and, by implication, the other EU institutions) have a legitimate interest in ensuring that the schools offer a broad, modern curriculum and examination system, since the quality of the education offered by the schools is important for the recruitment and retention of suitably-qualified staff. It suggests a number of changes:
· greater attention should be given to developing appropriate support for the education of pupils with learning difficulties and physical disabilities (Special Educational Needs)
· a study should be carried out of the feasibility of offering a leaving certificate other than the European Baccalaureate, specifically tailored for less academically able pupils
· consideration should be given to ways to reduce the maximum class size
· consideration should be given to the establishment of a European Schools' Education Council, with responsibility for setting of curricula, inspections and final examination of both the European Baccalureate and any alternative leaving certificate
· the option of offering the European Baccalaureate outside the current schools system should be considered.
11. Future arrangements for financing the schools . Inevitably, as the Commission acknowledges, the European Schools are more expensive than conventional state schools in the Member States. The educational model they follow is based on teaching in a number of languages by expatriate teachers; and, in many of the smaller language sections, class sizes are smaller than would be deemed economical in Member States. While defending the European Schools, the Commission nevertheless identifies several areas in which improvements could be made so as to ensure effective budgetary planning and control and demonstrate value for money:
· the Commission proposes to continue the practice it began in 2004 of announcing in advance a ceiling on its contribution to the budget of the system as a whole and will expect the European Schools' budget presented to take this fully into account
· it suggests that, in the longer term, the Member States and the European Community institutions might consider whether they wish to maintain the current division of responsibility for the financing of the schools.
· it proposes that transparent and publicly-available criteria governing the admission of Category III pupils and the level of fees they are to be charged should be drawn up
· it urges that the longer-term future of four of the smaller schools (in Bergen, Culham, Karlsruhe and Mol) should be considered in the light of an external evaluation currently being carried out at the Commission's request.
* * *
15.6.2005
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za kulturo in izobraževanje
o možnostih za razvoj sistema evropskih šol
( 2004/2237(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Herbert Bösch
POBUDE
Odbor za proračun poziva Odbor za kulturo in izobraževanje, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Pobuda 1
Navedba sklicevanja 3 a (novo)
- ob upoštevanju letnega poročila generalnega sekretarja Sveta guvernerjev evropskih šol z dne 1. in 2. februarja 2005
dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html ,
Pobuda 2
Uvodna izjava E
E. ker je, glede na to, da Evropska skupnost prispeva več kot polovico tekočih stroškov evropskih šol, Evropska komisija edina evropska ustanova, zastopana v Svetu guvernerjev evropskih šol in zato proračunski organ Skupnosti ni ustrezno vključen v proces odločanja;
Pobuda 3
Odstavek 1 a (novo)
1a. meni, da je treba nujno najti rešitev za vsa delovna mesta v decentraliziranih agencijah;
Pobuda 4
Odstavek 1 b (novo)
1b. meni, da morajo države članice, ki gostijo eno od novih decentraliziranih agencij, prevzeti več finančne odgovornosti za otroke osebja in da je potrebno najti ustrezne rešitve za vsa nova delovna mesta;
Pobuda 5
Odstavek 1 c (novo)
1.c. obžaluje, da se takih rešitev ni našlo v trenutku, ko se je odločalo o delovnih mestih v teh agencijah, z izjemo Evropskega urada za varnost živil in prehrane (EFSA) iz Parme;
Pobuda 6
Odstavek 1 d (novo)
1d. meni, da je sodelovanje na kraju samem med evropskimi šolami in regionalnimi ter lokalnimi šolami, ki lahko zagotovijo evropski maturitetni izpit, v teh primerih realna možnost in da se mora to sodelovanje osredotočiti na kakovost izobraževanja, evropsko integracijo, jezikovno raznolikost in celo na mobilnost delovne sile;
Pobuda 7
Odstavek 3
3. verjame, da se prispevek Skupnosti za uravnavanje ne sme razviti v neomejeno obveznost; zato pozdravlja predlog Komisije o uvedbi zgornje meje za prispevke Skupnosti v proračun evropskih šol še preden Svet guvernerjev predloži ocene prihodkov in stroškov šol za naslednje finančno leto, saj bi to omogočilo spodbude za boljše upravljanje z viri, povečanje dohodkov in prihranke pri stroških, ne da bi se ob tem zmanjšala kakovost storitev;
Pobuda 8
Odstavek 4
4. vseeno poudarja, da je narava prispevkov Skupnosti v proračune šol jasno določena v členu 25(2) Konvencije o statutu evropskih šol; (črtano)
Pobuda 9
Odstavek 5
5. meni, da sedanja ureditev, v skladu s katero premestijo države članice učitelje v evropske šole, ni pravična, ker države članice, ki pošljejo učitelje, ki učijo v širše govorjenem jeziku (na primer Združeno kraljestvo in Republika Irska s 308 ter Nemčija in Avstrija z 239 od 1390 premeščenih učiteljev
Vir: dokument 1612-D-2004-en-1;
http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html , str.19
) , nosijo nesorazmerno finančno breme ; več avtonomije za evropske šole se zahteva tudi v zvezi z zaposlovanjem učiteljev, kar bi povečalo odgovornost evropskih šol in bi vodilo v bolj učinkovit sistem;
Pobuda 10
Odstavek 10
10. poziva Komisijo, da objavi, takoj ko je izvedljivo, zunanjo študijo, ki jo je plačala, za preučitev dolgoročne prihodnosti štirih šol (v Bergnu, Culhamu, Karlsruheju in Molu), katerih obstoja ni več mogoče upravičiti s sklicevanjem na potrebo po omogočanju izobrazbe v maternem jeziku za otroke uradnikov evropskih ustanov; da bi omogočili dolgoročno načrtovanje, pa je potrebno uporabiti jasne, podrobne in javno dostopne kriterije za ustanovitev in ukinitev jezikovnih oddelkov kot tudi evropskih šol;
Pobuda 11
Odstavek 13
13. ugotavlja, da Skupnost sedaj plačuje prispevek za uravnavanje v višini približno 57 % letnih stroškov sistema evropskih šol, medtem ko države članice prispevajo 22%; zato meni, da bi morala Evropska komisija kot predstavnica Skupnosti imeti ustrezni delež glasovalnih pravic v Svetu guvernerjev;
Pobuda 12
Odstavek 14
črtano
Pobuda 13
Odstavek 17
17. ugotavlja, da je v septembru leta 2004 Svet guvernerjev sprejel vrsto novih predpisov, katerih rezultat je bilo zmanjšanje števila sodelujočih na sejah Sveta guvernerjev. zahteva ustrezno zastopanost staršev in drugih interesnih skupin, na primer osebja in učencev, v Svetu guvernerjev in v upravnih odborih posameznih šol, da bi bile njihove odločitve bolj pregledne;
POSTOPEK
Naslov
Možnosti za razvoj sistema evropskih šol
Številka postopka
2004/2237(INI)
Pristojni odbor
CULT
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
BUDG 12.5.2005
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Herbert Bösch 20.4.2005
Obravnava v odboru
23.5.2005
15.6.2005
Datum sprejetja pobud
15.6.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
22
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Laima Liucija Andrikienė, Simon Busuttil, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Bárbara Dührkop Dührkop, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Anne Elisabet Jensen, Sergej Kozlík, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Giovanni Pittella, Nina Škottová, Helga Trüpel, Ralf Walter
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Kathalijne Maria Buitenweg
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
POSTOPEK
Naslov
Možnosti za razvoj sistema evropskih šol
Št. postopka
2004/2237(INI)
Pravna podlaga
Podlaga v Poslovniku
člen 45
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
CULT
16.12.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
BUDG 16.12.2004
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Predlog(-i) resolucije, vključen(-i) v poročilo
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Mary Honeyball
22.9.2004
Nadomeščeni(-a) poročevalec(-ka)
Obravnava v odboru
24.5.2005
Datum sprejetja
15.6.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
26
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
María Badía i Cutchet, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Erna Hennicot-Schoepges, Ruth Hieronymi, Bernat Joan i Marí, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Ignasi Guardans Cambó, Jaroslav Zvěřina
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve – A6
20.6.2005
A6-0200/2005
Pripombe
...
