KONČNO
A6-0288/2006
19.9.2006
***II
PRIPOROČILO ZA DRUGO OBRAVNAVO
o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)
(6284/1/2006 – C6‑0226/2006 – 2004/0218(COD))
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
Poročevalka:
Marie Anne Isler Béguin
PE 376.312v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
OBRAZLOŽITEV
POSTOPEK
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)
(6284/1/2006 – C6‑0226/2006 – 2004/0218(COD) )
(Postopek soodločanja: druga obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (6284/1/2006 – C6‑0226/2006 ),
– ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave
Sprejeta besedila, 7.7.2005, P6_TA(2005)0291 . o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0621 )
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije ( KOM(2004)0621 /2)
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,
– ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A6‑0288/2006 )
1. odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;
2. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Skupno stališče Sveta
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 1
(1) Varstvo okolja je eden od ključnih ciljev, navedenih v izjavah o vodilnih načelih trajnostnega razvoja , ki jih je sprejel Evropski svet . Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom.
(1) Varstvo okolja je ena od ključnih dimenzij trajnostnega razvoja Evropske unije . Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom.
Obrazložitev
Trajnostni razvoj je kot cilj določen v Pogodbah in ne v sklepih Evropskega sveta. Zato se je na to načelo bolj primerno sklicevati na splošno.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 4
(4) Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti bi morali ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. Zlasti ukrepi in projekti , vezani na tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja , bi morali izpolnjevati dodatna merila za pridobitev pomoči, da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti , na primer vsakodnevnih dejavnosti .
(4) Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti bi morali ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. Ukrepi in projekti bi morali izpolnjevati dodatna merila za pridobitev pomoči, da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti, razen kadar je jasno, da so te dejavnosti predstavitvenega ali uvajalnega značaja.
Obrazložitev
V skladu z drugimi predlogi sprememb, v katerih je črtano načelo prenesenega upravljanja. Čeprav je besedilo zapisano v pravem duhu, je formulacija preveč zapletena. Številni projekti, ki imajo utemeljeno evropsko dodano vrednost, kot na primer predstavitveni projekti, zahtevajo izvajanje vsakodnevnih dejavnosti. Besedilo predloga zmanjšuje tveganje izključitve legitimnih dejavnosti in obenem spoštuje zahtevo, naj vlade ne uporabljajo sredstev LIFE+ za rutinske dejavnosti, ki se financirajo iz nacionalnih proračunov.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 5
(5) Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Ukrepi in projekti najboljše prakse ali demonstrativni ukrepi in projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst1 in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.
(5) Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Ukrepi in projekti najboljše prakse ali demonstrativni ukrepi in projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst1 in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Komisija bo do pregleda finančnega okvira leta 2008/9 presodila, v kolikšni meri ti dopolnilni instrumenti prispevajo k financiranju omrežja Natura 2008, da bo možno LIFE+ prilagoditi potrebnim spremembam ter zagotoviti visoko stopnjo sofinanciranja skupnosti.
Obrazložitev
Komisija ocenjuje, da financiranje omrežja Natura 2000 znaša 6,1 milijard EUR letno. Komisija se je uspešno zavzela za zagotovitev potrebnega sofinanciranja preko 'celostnega pristopa', predvsem z uporabo drugih instrumentov, kot so strukturni sklad, sklad za ribištvo ter sklad za razvoj podeželja, nekaj lukenj pa je zapolnil LIFE+. Kljub temu pa ni zagotovil, da bo ta celostni pristop deloval. Zato ga je potrebno oceniti pred revizijo proračuna EU.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 5 a (novo)
(5a) Države članice so se v Malahidu leta 2004 dogovorile, da je treba uvesti ureditev za zagotovitev ustreznega financiranja omrežja Natura 2000, vključno s sofinanciranjem Skupnosti. Ker bo s to uredbo omogočeno financiranje zgolj najboljših praks ali demonstrativnih ukrepov, povezanih z upravljanjem območij Natura 2000, bodo morale Komisija in države članice zagotoviti, da bo na voljo dovolj sredstev prek drugih instrumentov za upravljanje omrežja, ki EU kot celoto po ocenah letno stane pribl. 6 100 milijonov EUR.
Obrazložitev
Spremenjen predlog spremembe 3 s prve obravnave.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 20
(20) Izvedbeni ukrepi, ki jih Komisija lahko sprejme na podlagi pooblastil, podeljenih s to uredbo, so upravljalni ukrepi v zvezi z izvajanjem programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil 1 . Določene izvedbene ukrepe bi bilo zato treba sprejeti v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 4 Sklepa. Vendar pa ta uredba določa splošni okvir in se bo uporabljala sedem let. V tem obdobju se bodo prednostne naloge Skupnosti in nacionalne prednostne naloge verjetno znatno spremenile. Uredba med drugim prepušča številne bistvene odločitve večletnim strateškim programom in nacionalnim letnim delovnim programom. Zadevna vprašanja so odločilnega pomena za posamezne države članice in ključnega pomena za njihove nacionalne okoljske politike. Zato bi bilo bolj primerno, da se določeni drugi ukrepi sprejemajo po regulativnem postopku, določenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES in se tako državam članicam omogoči, da predlagane ukrepe predložijo v obravnavo Svetu. Regulativni postopek je prav tako primeren za sprejemanje sprememb prilog k tej uredbi, ki navajajo bistvene določbe, zlasti ukrepe, upravičene do financiranja, ter za sprejemanje izvedbenih pravil, razen tistih tehničnih ukrepov, ki so izrecno navedeni v tej uredbi.
(20) Uredba prepušča številne bistvene odločitve večletnim strateškim programom in nacionalnim letnim delovnim programom. Zadevna vprašanja so odločilnega pomena za posamezne države članice in ključnega pomena za njihove nacionalne okoljske politike. Zato bi bilo primerno, da se določeni ukrepi sprejemajo po regulativnem postopku, določenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES, da se državam članicam omogoči, da predlagane ukrepe predložijo v obravnavo Svetu. Regulativni postopek je prav tako primeren za sprejemanje izvedbenih pravil, razen tistih tehničnih ukrepov, ki so izrecno navedeni v tej uredbi. Regulativni postopek z nadzorom iz člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil 1 se uporablja za sprejetje in morebitne spremembe večletnih strateških programov, ki so izdelani v skladu s členom 6(1) te uredbe, ter za sprejetje predlogov sprememb priloge k tej uredbi, ki opredeljujejo pomembne določbe, zlasti ukrepe, ki so primerni za financiranje, da se na ta način obema vejama zakonodajne oblasti omogoči nadzor nad temi ukrepi pred njihovim sprejetjem.
1 UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
1 UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Sklepom Sveta z dne 17. julija (2006/512/ES) (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb. Ta predlog spremembe sledi predlogoma sprememb členov 14(2) in 15(1).
Predlog spremembe
6
Člen 3, odstavek 2 a (novo)
2a. Komisija zagotovi, da bodo medregionalni in čezmejni projekti obravnavani v okviru nacionalnih letnih delovnih programov, še posebej kjer je čezmejno sodelovanje pomembno za ohranitev vrst.
Obrazložitev
Delno obnovljeni predlog spremembe 14 s prve obravnave. Čezmejni in medregionalni projekti so prvovrstni primer evropske dodane vrednosti in jih je treba spodbujati. Obstaja tveganje, da države članice zaradi programskega pristopa in "žalostno" nizkega proračuna za LIFE+ ne bodo odobrile transnacionalnih projektov, ker bi to pomenilo "dajanje denarja sosedom". Zato mora Komisija zagotoviti nadaljnje financiranje čezmejnih projektov.
Predlog spremembe
7
Člen 4, odstavek 2, točka (c a) (novo)
(ca) prispevati k razvoju in učinkovitemu izvajanju politik za soočenje z grožnjo naravi in biotski raznovrstnosti, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, za povečanje odpornosti ekosistemov na podnebne spremembe in olajšanje njihovega prilagajanja tem spremembam.
Obrazložitev
Podnebne spremembe so glavna grožnja biotski raznovrstnosti in morajo biti jasno opredeljene med cilji pod naslovom Narava in biotska raznovrstnost.
Predlog spremembe
8
Člen 5, odstavek 5
5. Če se država članica tako odloči, so izdatki za zaposlene upravičeni do sofinanciranja Skupnosti pod pogojem, da:
(a) v primeru nacionalnih agencij takšno financiranje s strani Skupnosti ne predstavlja več kakor 2 % prispevka Skupnosti k nacionalnemu letnemu delovnemu programu države članice za zadevno leto. Zadevo osebje mora izvajati dodatne naloge, ki jih državne uprave niso opravile že prej v okviru izvajanja programov Skupnosti;
(b) se izdatki za plače državnih uradnikov financirajo le v tolikšni meri, kolikor se ti nanašajo na izdatke za dejavnosti v okviru izvajanja projekta, ki jih ustrezni javni organ ne bi opravil, če se zadevni projekt ne bi izvajal. Zadevno osebje se mora dodeliti posebej za projekt in mora glede na stalno zaposleno osebje predstavljati dodatne stroške.
črtano
Obrazložitev
Osebje iz držav članic, ki je bilo do zdaj odgovorno za upravljanje programa naj nadaljuje z delom. Vendar iz tega v nobenem primeru ne sledi, da bi za ta namen morali zaposliti novo osebje ali ga plačati iz proračuna Skupnosti.
Predlog spremembe
9
Člen 6, odstavek 1
1. Komisija pripravi prvi večletni strateški program za obdobje med 2007 in 2010 in drugi večletni strateški program za obdobje med 2011 in 2013. Ti programi opredelijo glavne cilje, prednostna področja dejavnosti, vrsto ukrepov in pričakovane rezultate financiranja Skupnosti glede na cilje in merila iz členov 1, 3 in 4. V programe se vključijo dodelitve državam članicam in navedejo se tisti deli proračuna, ki so predmet centralnega neposrednega upravljanja in tisti, ki so predmet prenesenega upravljanja v skladu s členom 7(2).
Vsaj 80 % proračuna je predmet prenesenega upravljanja.
1. Komisija pripravi prvi večletni strateški program za obdobje med 2007 in 2010 in , po pregledu, ki bo upošteval zastavljene cilje, drugi večletni strateški program za obdobje med 2011 in 2013. Ti programi opredelijo glavne cilje, prednostna področja dejavnosti, vrsto ukrepov in pričakovane rezultate financiranja Skupnosti glede na cilje in merila iz členov 1, 3 in 4.
Obrazložitev
Horizontalni predlog spremembe: programi LIFE so se izkazali za učinkovito sredstvo za upravljanje v skladu s cilji programov. Sedanji upravljalski pristop bi se zato moral nadaljevati, saj so uprave in uradniki z njim že seznanjeni.
Predlog spremembe
10
Člen 6, odstavek 2
2. Dodelitve državam članicam za tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, ne posegajo v letni proračunski postopek iz člena 11(3). Komisija pri teh dodelitvah upošteva naslednja merila:
(a) prebivalstvo:
(i) celotno prebivalstvo posamezne države članice. Za to merilo se uporabi ponder 50%; in
(ii) gostota prebivalstva posamezne države članice, do višine dvakratne povprečne gostote prebivalstva v EU. Za to merilo se uporabi ponder 5%;
(b) narava in biotska raznovrstnost:
(i) skupna površina območij, ki imajo pomen za Skupnost, za vsako državo članico, izražena kakor delež v s skupni površini območij, pomembnih za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 25 %; in
(ii) delež ozemlja države članice, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost, glede na delež ozemlja Skupnosti, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 20 %.
Kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice, Komisija tako na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju.
Komisija lahko poleg tega državam članicam brez izhoda na morje odobri dodatne dodelitve. Skupni znesek takih dodelitve ne preseže 3 % skupnega prenesenega proračuna.
Vendar pa Komisija zagotovi, da dodelitev nobeni državi članici ni nižja od primerne najnižje dodelitve med enim in tremi milijoni EUR na leto, pri čemer upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost.
črtano
Obrazložitev
Horizontalni predlog spremembe: programi LIFE so se izkazali za učinkovito sredstvo za upravljanje v skladu s cilji programov. Sedanji upravljalski pristop bi se zato moral nadaljevati, saj so uprave in uradniki z njim že seznanjeni.
Predlog spremembe
11
Člen 6, odstavek 3
3. V okviru večletnih strateških programov iz odstavka 1 države članice za del proračuna, ki se prenese, Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsako leto v obdobjih 2007 do 2010 in 2011 do 2013.
3. Za namene priprave večletnih strateških programov iz odstavka 1 države članice Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsako leto v obdobjih 2007 do 2010 in 2011 do 2013.
Ti programi za vsako leto vsebujejo najmanj naslednje:
Ti programi za vsako leto vsebujejo najmanj naslednje:
(a) določijo prednostna področja ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb;
(b) prikažejo posebne nacionalne cilje;
(c) opišejo ukrepe, ki se bodo financirali, in opišejo, kako izpolnjujejo merila upravičenosti iz člena 3;
(d) podajo ocene stroškov; in
(e) opišejo predlagani okvir spremljanja.
(a) določijo prednostna področja ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb;
(b) prikažejo posebne nacionalne cilje;
(c) opišejo ukrepe, ki se bodo financirali, in opišejo, kako izpolnjujejo merila upravičenosti iz člena 3;
(d) podajo ocene stroškov; in
(e) opišejo predlagani okvir spremljanja.
Države članice lahko v osnutke nacionalnih letnih delovnih programov vključijo nadnacionalne ukrepe.
Države članice v osnutke nacionalnih letnih delovnih programov vključijo nadnacionalne ukrepe.
Obrazložitev
Za izvajanje večletnega programa bo Komisija potrebovala dovolj informacij, da bo lahko upoštevala potrebe in zmožnosti držav članic. Ko bo pridobila te informacije, se lahko sestavijo programi.
Predlog spremembe
12
Člen 6, odstavek 4
4. Komisija se v okviru odbora iz člena 14(1) posvetuje z državami članicami o osnutkih večletnih strateških programov. Programi se sprejmejo v skladu s členom 15(1)(a) . Večletni strateški program za obdobje 2007 do 2010 se sprejme v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.
4. Komisija se v okviru odbora iz člena 14(1) in v okviru odbora iz člena 20 Direktive 92/43/EGS posvetuje z državami članicami o osnutkih večletnih strateških programov. Programi se sprejmejo v skladu s členom 15(1a) . Večletni strateški program za obdobje 2007 do 2010 se sprejme v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija zagotovi sodelovanje javnosti pri pripravi večletnih strateških programov.
Obrazložitev
Glede na to, da je precejšen del proračunskih sredstev dodeljen biotski raznovrstnosti in varstvu narave, bi se bilo treba posvetovati tudi z odborom za habitate.
Predlog spremembe
13
Člen 6, odstavek 5, pododstavek 1
5. Komisija se z državami članicami dvostransko posvetuje o osnutkih nacionalnih letnih delovnih programov za sprejetje nacionalnih letnih delovnih programov v skladu s členom 15(1)(b). Države članice Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za leto 2007 v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po sprejetju prvega večletnega strateškega programa. Po potrebi predložijo nacionalne letne delovne programe za naslednja leta in posodobitve osnutkov, ki so jih že predložili, in sicer v skladu s časovnim razporedom, ki se določi v skladu s členom 15(2)(b).
5. Komisija se po posvetovanju z odborom iz člena 20 Direktive 92/43/EGS z državami članicami dvostransko posvetuje o osnutkih nacionalnih letnih delovnih programov za sprejetje nacionalnih letnih delovnih programov v skladu s členom 15(1)(b). Države članice Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za leto 2007 v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po sprejetju prvega večletnega strateškega programa. Po potrebi predložijo nacionalne letne delovne programe za naslednja leta in posodobitve osnutkov, ki so jih že predložili, in sicer v skladu s časovnim razporedom, ki se določi v skladu s členom 15(2)(b). Države članice zagotovijo sodelovanje javnosti pri pripravi nacionalnih letnih programov v skladu z Direktivo 2003/35/ES.
Obrazložitev
Tudi odbor za habitate bi moral imeti možnost, da izrazi svoje mnenje o nacionalnih programih, saj naj bi glavni del prenesenih proračunskih sredstev zadeval del "Narava in biotska raznovrstnost".
Predlog spremembe
14
Člen 6, odstavek 6
6. Države članice zagotovijo, da nacionalne agencije izvajajo nacionalne letne delovne programe, sprejete v skladu s členom 15(1)(b). Nacionalne agencije sprejemajo vloge za projekte za izvedbo ukrepov, določenih v nacionalnih letnih delovnih programih. Nacionalne agencije zagotavljajo, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 3, prednost pa dajejo tistim, ki kar v največji meri prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.
črtano
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
15
Člen 6, odstavek 7
7. Nacionalne agencije o izvajanju nacionalnega letnega delovnega programa poročajo Komisiji. Nacionalne agencije omogočijo, da so končna poročila o projektih iz člena 12(1) ali njihovi povzetki dostopni javnosti. Komisija redno objavlja sezname projektov, financiranih iz LIFE+, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom porabljenih sredstev. To počne s pomočjo ustreznih medijev in tehnologije, vključno z internetom.
7. Komisija redno objavlja sezname projektov, financiranih iz LIFE+, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom porabljenih sredstev. To počne s pomočjo ustreznih medijev in tehnologije, vključno z internetom.
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
16
Člen 7, odstavek 2
2. Komisija lahko odloči, da bo del izvajanja proračuna zaupala nacionalnim agencijam, imenovanih v soglasju z zadevno državo članico na podlagi člena 54(2)(c) Finančne uredbe in v skladu z izbirnimi merili iz Priloge II k tej uredbi.
črtano
Obrazložitev
V skladu s prejšnjimi predlogi sprememb, v katerih je črtano načelo prenesenega upravljanja.
Predlog spremembe
17
Člen 10
S to uredbo se ne financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila upravičenosti drugih finančnih instrumentov Skupnosti ali prejemajo pomoč za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom . Upravičenci iz te uredbe podatke o sredstvih, prejetih iz proračuna Skupnosti, in o tekočih vlogah za sredstva predložijo Komisiji za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja . Iščejo se sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Skupnosti.
S to uredbo se ne financirajo ukrepi, ki sodijo na glavno področje uporabe drugih finančnih instrumentov Skupnosti ali prejemajo pomoč za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja ali Evropskim skladom za ribištvo. Upravičenci iz te uredbe podatke o sredstvih, prejetih iz proračuna Skupnosti, in o tekočih vlogah za sredstva predložijo Komisiji. Komisija zagotovi usklajevanje in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Skupnosti.
Obrazložitev
Programi znotraj Okvirnega programa za raziskave in Okvirnega programa za inovacije in konkurenčnost lahko delujejo kot dopolnilo programom, ki se financirajo iz LIFE+. Tako ni razloga, da bi jih izključili iz financiranja, če je cilj doseči enotne programe.
Predlog spremembe
18
Člen 11, odstavek 2
2. Finančna sredstva za izvajanje LIFE+ za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 1 854 372 000 EUR.
2. Finančna sredstva za izvajanje LIFE+ za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 1 911 000 000 EUR (po cenah iz leta 2004).
Obrazložitev
LIFE+ bi bilo treba za financiranje predstavitvenih dejavnosti in dejavnosti upravljanja z biotsko raznovrstnostjo, povezanih z omrežjem N2000, dodeliti dodatnih 100 milijonov EUR, dogovorjenih v okviru finančnega okvira za razdelek 2. Komisija je znesku, ki bi izhajal iz sklepa Evropskega sveta, dodala le 50 milijonov. Preostalih 50 milijonov EUR, ki jih je Komisija sedaj namenila za rezervo v okviru proračunske postavke, bi bilo zato treba dodati LIFE+. Poleg tega je v okvirni razdelitvi Komisije, kot je prikazano v Izkazu 94 REV1 (cene iz leta 2004), omenjen znesek v višini 1.861 milijonov in ne 1.854. Znesek bi moral tako znašati 1.861 + 50 milijonov = 1.911 milijonov (cene iz leta 2004).
Predlog spremembe
19
Člen 11, odstavek 4
4. Najmanj 40 % proračunskih sredstev za LIFE+ se dodeli ukrepom za spodbujanje ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti.
4. Najmanj 55% proračunskih sredstev za LIFE+ se dodeli ukrepom za spodbujanje ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti.
Obrazložitev
LIFE+ je izjemno pomemben finančni instrument za zaščito okolja, zlasti pa narave in biotske raznovrstnosti. Dodatnih 100 milijonov EUR, izpogajanih pri obravnavi finančne perspektive, je bilo namenjenih za Naturo 2000. Pomen LIFE+ za naravo in biotsko raznovrstnost je od takrat narasel zaradi pomanjkanja ustreznih sredstev iz Strukturnega sklada, Sklada za ribištvo in Sklada za razvoj podeželja v večjem delu Evrope, na primer v osnutkih programskih dokumentov.
Predlog spremembe
20
Člen 12, odstavek 1
1. Upravičenec za vse ukrepe in projekte, ki se financirajo iz LIFE+, predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela Komisiji , za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji , za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja . V treh mesecih od zaključka projekta predloži tudi končno poročilo.
1. Upravičenec za vse ukrepe in projekte, ki se financirajo iz LIFE+, predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela Komisiji , za ukrepe, ki prejemajo sredstva . V treh mesecih od zaključka projekta predloži tudi končno poročilo.
Obrazložitev
Predlogi se predložijo organu, pristojnemu za financiranje.
Predlog spremembe
21
Člen 12, odstavek 2
2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, in brez poseganja v preglede, opravljene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe, uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem in vzorčne preglede projektov, ki se financirajo iz LIFE+, zlasti pa preverjajo skladnost z merili upravičenosti iz člena 3.
2. Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, in brez poseganja v preglede, opravljene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe, uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem in vzorčne preglede projektov, ki se financirajo iz LIFE+, zlasti pa preverjajo skladnost z merili upravičenosti iz člena 3 ter ocenijo njihov prispevek k ciljem politike EU .
Obrazložitev
Komisija bi morala pri pregledih na kraju samem preveriti in oceniti doseganje ciljev politike EU ter finančne postopke.
Predlog spremembe
22
Člen 14, odstavek 2a (novo)
2a. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a in 7 Sklepa 1999/468/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta z dne 17. julija 2006 (2006/512/ES).
Obrazložitev
Po uvedbi novih komitoloških določb (Sklep Sveta z dne 17. julija 2006) je treba prilagoditi predlagano zakonodajo. Predlog spremembe v LIFE+ uvaja nov "regulativni postopek z nadzorom".
Predlog spremembe
23
Člen 15, odstavek 1
1. V skladu s postopkom iz člena 14(2) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:
1. V skladu s postopkom iz člena 14(2) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:
(a) sprejetje in po potrebi spremembe večletnih strateških programov, oblikovanih v skladu s členom 6(1);
(b) sprejetje in po potrebi spremembe nacionalnih letnih delovnih programov na podlagi osnutkov, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 6(3);
(b) sprejetje in po potrebi spremembe nacionalnih letnih delovnih programov na podlagi osnutkov, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 6(3);
(c) dodajanje ukrepov v Prilogo I ali spremembe Priloge II; in
(d) sprejetje podrobnih pravil, potrebnih za izvajanje te uredbe.
(d) sprejetje podrobnih pravil, potrebnih za izvajanje te uredbe, ki niso ukrepi splošnega obsega, namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe v smislu Sklepa Sveta z dne 17. julija 2006 (2006/512/ES).
1a. V skladu s postopkom iz člena 14(2a) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:
(a) sprejetje in po potrebi spremembe večletnih strateških programov, oblikovanih v skladu s členom 6(1); in
(b) dodajanje ukrepov v Prilogo.
Obrazložitev
Po uvedbi novih komitoloških določb (Sklep Sveta z dne 17. julija 2006) je treba prilagoditi predlagano zakonodajo. V primeru LIFE+ bi se moral pri sprejemanju večletnih strateških programov in Priloge I, ki določa ukrepe, upravičene do sredstev, uporabljati nov regulativni postopek z nadzorom. Gre za 'navidezno zakonodajne' ukrepe v smislu Sklepa 2006/512/ES
Predlog spremembe
24
Člen 15, odstavek 2
2. V skladu s postopkom iz člena 14(3) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:
2. V skladu s postopkom iz člena 14(3) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:
(a) odločitev o prenosu izvrševanja proračuna na nacionalno agencijo ali agencije v skladu s členom 7(2) in potrditev skladnosti agencije ali agencij z izbirnimi merili iz Priloge II;
(b) določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev osnutkov nacionalnih letnih delovnih programov za namene člena 6(3) in poročil iz člena 6(7) ;
(b) določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev osnutkov nacionalnih letnih delovnih programov za namene člena 6(3);
(c) določitev oblike , vsebine in prejemnikov poročil iz člena 12(1); in
(c) določitev oblike in vsebine poročil iz člena 12(1); in
(d) oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+.
(d) oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+.
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
25
Priloga I, točka 1, uvod
1. v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega upravljanja:
črtano
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
26
Priloga I, točka 1 (a)
(a) določene operativne dejavnosti nevladnih organizacij, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni;
(a) operativne dejavnosti nevladnih organizacij, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni ter vključene v razvoj in izvajanje politik in zakonodaje EU ;
Obrazložitev
Predlog spremembe EP št. 36.
Predlog spremembe
27
Priloga I, točka 1 (b)
(b) razvijanje in vzdrževanje mreže in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti;
(b) razvijanje in vzdrževanje mreže , podatkovnih baz in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti , zlasti pri izboljševanju javnega dostopa do informacij o okolju ;
Obrazložitev
Predloga sprememb EP št. 12 in 42 k členu 2.
Predlog spremembe
28
Priloga I, točka 2, uvod
2. v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega ali prenesenega upravljanja:
črtano
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
29
Priloga I, točka 2 (c)
(c) pomoč pri usposabljanju;
(c) pomoč pri usposabljanju in izpopolnjevanju ;
Obrazložitev
Znanja ni potrebno zgolj ustvarjati, ampak ga je treba na področjih, kjer že obstaja, tudi izpopolnjevati.
Predlog spremembe
30
Priloga I, točka 2 (h)
(h) izdatki za zaposlene v nacionalnih agencijah;
črtano
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
Predlog spremembe
31
Priloga II
Ta priloga se črta.
Obrazložitev
Zaradi skladnosti prejšnjimi predlogi sprememb.
OBRAZLOŽITEV
Rezultat dela, ki ga je EP opravil med 1. obravnavo programa LIFE+, je pomembno število izboljšanj
Evropski parlament je soglasno ugotovil, da finančni instrument LIFE+ ni kos okoljskim izzivom. Njegova omejena finančna sredstva ne zadostujejo za izvajanje vseh okoljskih politik, ki jih je sprožila Evropska unija.
Glavno vprašanje, zastavljeno med 1. obravnavo, je jamstvo, da ima Natura 2000 finančna sredstva za zagotavljanje delovanja te zgledne mreže za ohranjanje, zaščito in upravljanje in situ evropske biotske raznovrstnosti.
Tako kot v primeru predhodnega instrumenta LIFE je bil v skupno stališče Sveta in Komisije vključen tretji del. Del Narava in biotska raznovrstnost je namenjen podpori ter omogočanju nadaljnjega razvoja in izvajanja mreže Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami.
Vendar se zmaga, ki smo jo dosegli glede zneska, ki bo vključen v financiranje Nature 2000 (1/3 evropskega prispevka 21 milijard EUR, ki jih je ocenila Komisija), ne odraža v proračunu 2007–2013. Kljub izvajanju stalnega pritiska med pogajanji o finančni perspektivi, je bilo za program LIFE+ Natura 2000 dodeljenih le 100 milijonov EUR. Ko bi se morala ta celotna vsota vključiti v instrument LIFE+, je zmanjkalo 50 milijonov EUR. Da bi to izboljšali, je bil vložen predlog spremembe, ki zahteva ponovno vzpostavitev zneska 100 milijonov EUR, dogovorjenega med pogajanji o finančni perspektivi.
Med drugim, če zagotavljanje sofinanciranja Nature 2000 iz strukturnih skladov (kot sta sklada FEDER in FEADER) ni popolnoma zadovoljivo, so bile sprejete obveznosti v korist okoljskih projektov in jih je treba izpolnjevati pri dodeljevanju evropskih sredstev. Da bi to zagotovili, je bil tudi ponovno vložen predlog spremembe št. 3.
Če je bilo financiranje Nature 2000 v središču poročila o LIFE+ v prvi obravnavi, zlasti zaradi pogajanj o finančni perspektivi in prilagoditvi proračuna, se vaša poročevalka želi v drugi obravnavi osredotočiti na vidike dodeljevanja proračunskih sredstev.
Komisija dejansko predlaga, da se 80 % finančnih sredstev dodeli državam članicam. To bi izničilo celotno evropsko dodano vrednost, države članic pa bi s tem dobile "bianco" ček za uresničevanje nacionalnih ciljev. Zgovoren je primer financiranja stroškov za osebje. Po mnenju vaše poročevalke se evropska sredstva za okolje ne smejo uporabljati za reševanje finančnih primanjkljajev držav članic pri financiranju stroškov za osebje na področju okolja, ampak za izvajanje evropskih projektov.
Vaša poročevalka glede izvajanja programa meni, da se bi to moralo biti organizirano na podlagi objektivnih meril in ne le s samodejno razdelitvijo sredstev Skupnosti državam članicam.
Drugi vidik, ki ga je treba ponovno poudariti, je vključevanje civilne družbe zlasti prek NVO in odborov za habitate v postopke priprave večletnih in letnih nacionalnih programov.
Evropski parlament mora biti na podlagi predložitve sporočil Komisije obveščen tudi o različnih fazah načrtovanja. Evropski parlament mora izvajati svoje nadzorne pristojnosti.
Seveda bi program LIFE+ imel večje koristi od ambicioznega proračuna. V tem smislu mora strategija za vključitev okoljskih vidikov v politične instrumente, ki jih razvija Evropska komisija, še dokazati svojo veljavnost. Evropski parlament bo poleg finančnega instrumenta posebej pozoren na finančno uresničevanje strategije trajnostnega razvoja iz Göteborga, zlasti glede prometne, ribiške in razvojne politike ali politike na področju predpristopa.
Dejansko je naša odgovornost velika. Biotska raznovrstnost je stalen in dinamičen postopek, ki ga je treba podpirati. Ker je evropsko ozemlje podlaga za kompleksne biološke odnose, ker zagotavljajo tudi trajnost naših družb, morajo območja z veliko raznolikostjo vrst biti v središču naše geografije. In ker je evropska politika predvsem v službi ljudstva, je bistveno zagotoviti, da se zanj ohrani temeljni in nenadomestljiv vir.
Podnebne spremembe so drugi izziv, katerega moramo poudariti. LIFE+ v izhodišču boja proti zviševanju temperatur zagotavlja finančno podporo novim tehnologijam, povezanim zlasti z energetsko učinkovitostjo. Na tem področju mora LIFE+ podpreti inovacijske ukrepe, ki si jih želijo evropski državljani.
Sklep
Vaša poročevalka poslance Evropskega parlamenta poziva, da podprejo njene predloge sprememb za drugo obravnavo. Pri izvajanju instrumenta LIFE+ se moramo osredotočiti na pomen okolja za evropski projekt. Okolje ostaja edina orientacijska točka državljanov, ki se soočajo s pomanjkanjem pobud v evropskem projektu in dvomom v institucije Skupnosti.
POSTOPEK
Naslov
Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)
Referenčni dokumenti
6284/1/2006 – C6‑0226/2006 – 2004/0218(COD)
Datum 1. obravnave EP – št. P
7.7 2005
A6-0131/2005 P6_TA(2005)0291
Predlog Komisije
KOM(2004)621 – C6-0127/2004
Spremenjeni predlog Komisije
Datum razglasitve prejetja skupnega stališča na zasedanju
4.7.2006
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
ENVI 4.10.2004
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Marie Anne Isler Béguin 20.1.2005
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Obravnava v odboru
12.7.2006
14.9.2006
Datum sprejetja
14.9.2006
Izid končnega glasovanja
+ :
–:
0 :
36
2
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Avril Doyle, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Vittorio Prodi, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Richard Seeber, Bogusław Sonik, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber
Namestniki, navzoči na končnem glasovanju
Philippe Busquin, Milan Gaľa, Jutta D. Haug, Caroline Lucas, Ria Oomen-Ruijten, Thomas Wise
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Eva Lichtenberger
Datum predložitve
19.9.2006
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
