VPRAŠANJE ZA USTNI ODGOVOR Z RAZPRAVO O-0133/08
v skladu s členom 108 Poslovnika
predložil
Gérard Deprez
, v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
za Komisijo
Zadeva: Napredek evropskega območja svobode, varnosti in pravice v letu 2008
Evropski svet naj bi konec leta 2009 sprejel nov večletni program za evropsko območje svobode, varnosti in pravice. Deset let po vrhu v Tampereju je pravni red Evropske unije na tem področju precej obsežen, čeprav se zdi, da je njegov večji del, zlasti kar zadeva varnost, bolj usmerjen v sodelovanje med upravami kot pa v zaščito in spodbujanje temeljnih pravic državljanov na evropski ravni.
Ali bo Komisija glede na to pri pripravi novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice :
(a) upošteval prva priporočila Evropskega parlamenta, sprejeta 25. septembra 2008;
(b) se strinjal s stališčem Evropskega parlamenta, da je resnični cilj evropskega območja svobode, varnosti in pravice izboljšati zaščito temeljnih in državljanskih pravic na nacionalni in evropski ravni z uveljavljanjem najstrožjih standardov, tako da se državljani, ne glede na to, kje v Evropski uniji živijo, ne bodo počutili diskriminirani;
(c) pripravil nove predloge za postopkovna jamstva in na podlagi nedavnih sodb Sodišča Evropskih skupnosti pregledal pravni okvir uredb EU o oblikovanju tako imenovanih črnih list;
(d) pripravil verodostojen načrt za izvajanje evropskega pakta o priseljevanju, azilu in vključevanju z vzpostavitvijo trajnega dialoga s civilno družbo in nacionalnimi parlamenti;
(e) z izboljšanjem vzajemnega poznavanja nacionalnih sodnih sistemov, kot je nedavno predlagal Svet Evropske unije, s spodbujanjem ukrepov za vzajemno priznavanje (kot je evropski dokazni nalog) ter medopravilnosti omrežij in storitev (kar že poteka v zvezi s povezanostjo kazenskih evidenc) in z okrepitvijo evropske mreže za usposabljanje na področju sodstva vzpostavil usklajeno pravosodno območje;
(f) oblikoval celostno strategijo za evropsko notranjo varnost pod nadzorom Evropskega in nacionalnih parlamentov s povezavo sodelovanja po schengenskem sporazumu in prümski konvenciji, švedske pobude za izmenjavo obveščevalnih podatkov in Europolovega rednega poročanja z oceno nevarnosti organiziranega kriminala (OCTA) v enoten okvir ter z nadgradnjo varstva podatkov, kot je predvideno v nedavnem okvirnem sklepu;
(g) povezal Evropskega in nacionalne parlamente pri vzpostavljanju preglednejše in skladnejše zunanje politike o območju svobode, varnosti in pravice na mednarodnih forumih, kot so ZN, Svet Evrope in haaška konferenca, ter v odnosih s tretjimi državami, kot so Združene države in Rusija, pri tem pa se pogajal o podobnih sporazumih, kot je prümska konvencija, pa tudi o izročanju in vzajemni pravni pomoči ter o sporazumih o ponovnem sprejemu, zlasti ko gre za države, ki niso podpisnice ženevskih konvencij;
(h) v nove zakonodajne predloge o območju svobode, varnosti in pravice vključil priporočilo državam članicam, naj državljane pravočasno obveščajo o veljavnih nacionalnih izvedbenih pravilih, pa tudi o nacionalnih upravnih organih, ki so odgovorni za izvajanje ukrepov EU?
