Iz dela in življenja evropskih poslancev
Institucije
2008-07-24 - 09:01
Jürgen Schröder, Jan Andersson, Cem Özdemir in Doris Pack Kakšna sta življenje in delo evropskih poslancev? Kaj naredijo dobrega za evropske državljane? Na katerih področjih so posebej dejavni? Z nekaterimi poslanci smo se pogovarjali o tem. V nadaljevanju preberite naš dosje pogovorov, ki odkriva barvitost dejavnosti poslancev.
Jan Anderson nam je pojasnil pojem dostojnega dela – opravljanje produktivnih delovnih nalog za pošteno plačilo.
O položaju na Zahodnem Balkanu smo se pogovarjali z Doris Pack, ki nam je zaupala svoje izkušnje z obiska na Kosovu, kjer se je sestala z vodilnimi politiki in kosovskimi prebivalci. Predsednik odbora za zunanje zadeve Jacek Saryusz-Wolski pa je po zmagi proevropsko usmerjenega Borisa Tadića na srbskih predsedniških volitvah preteklo govoril o odnosu Srbije do Evropske unije in prihodnosti Kosova.
Jürgen Schröder je spregovoril o sedemdnevnem obisku v Demokratični republiki Kongo, kjer si je delegacija EP pobližje ogledala razmere na področju zaščite ženskih pravic.
Poročevalec Cemom Özdemirjem pa je opisal nestabilne razmere v državah srednje Azije, zlasti glede vprašanja človekovih pravic.
20080707FCS33560
Pogovor s poslancem Janom Anderssonom o dostojnemu delu
Evropski poslanec Jan Andersson Dostojno delo - izraz sta uvedli Mednarodna organizacija dela in Evropska konfederacija sindikatov - pomeni opravljanje produktivnih delovnih nalog za pošteno plačilo. Kako zagotoviti, da bodo vsi ljudje deležni takega dela? O tem smo se pogovarjali s švedskim socialdemokratom Janom Anderssonom, predsednikom parlamentarnega odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, ki se je nedavno vrnil iz New Yorka, kjer se je udeležil zasedanja OZN o socialnem razvoju.
Kako bi opredelili izraz dostojno delo?
"Moja definicija dostojnega dela je delo za dostojno plačilo. Govorim o plači, s katero se da živeti. Vendar pa dostojno delo vključuje tudi varnost in zdravje na delovnem mestu, možnosti napredovanja in vseživljenjskega učenja. Plačilo je pomembno za preživljanje prostega časa, zdravje in varnost pa sta dva izmed elementov, ki sta pomembna za življenje znotraj delovnega okolja."
Ali je določitev minimalne plače v prid dostojnemu delu?
"Da in ne. Ne smemo se osredotočati zgolj na minimalno plačo. Zmeraj namreč obstaja tveganje, da postanejo minimalne plače najvišje plače. Politika minimalnih plač bi morala biti zadnja varovalka in ne cilj. Cilj je normalna plača oziroma plača, višja kot minimalna plača."
Ste zadovoljni z izidi zasedanja OZN? So se vaša pričakovanja izpolnila?
"Ne vem, ali sem resnično imel pričakovanja. To je bil moj prvi obisk v ZN. Zanj smo se odločili iz različnih razlogov. Evropska unija in seveda tudi Evropski parlament morata biti dejavnejša na svetovni ravni in pri tem ne zgolj na področju varnostne politike, temveč tudi na področju okoljske in trgovinske politike, ter si prizadevati za dostojno delo in dostojne delovne razmere po vsem svetu. Naš namen je bil vzpostaviti stike in zagotoviti pomembnejšo vlogo Evropskega parlamenta na svetovnem prizorišču.
Brez dialoga in boljšega položaja delavcev po vsem svetu obstaja nevarnost, da bo tudi v Evropi prišlo do pomanjkanja delovne sile. To lahko vodi do protekcionizma oziroma strožje zaščite meja. Dialog o dostojnem delu je zato tako v našem interesu, kot tudi v interesu ljudi izven EU."
Kako EU spodbuja dostojno delo?
"O tem, kar se dogaja v drugih državah, ne moremo odločati. Lahko smo le zgled. Vprašanje dostojnega dela lahko denimo sprožimo, ko razpravljamo o trgovinski politiki ali okoljskih in socialnih standardih. Obstajajo namreč določena pravila, kot je na primer konvencija Mednarodne organizacije dela, ki govori o pravici biti del organizacije, ki prepoveduje delo otrok in drugo, in to moramo spodbujati ter promovirati po vsem svetu."
Kakšen je trenutni položaj v Evropski uniji?
"Priznati moram, da je na globalni ravni položaj EU dober. Vendar ne smemo biti preveč ponosni! Položaj v EU ni odličen in med državami članicami obstajajo velike razlike tudi na področju dostojnega dela.
Prizadevati si moramo za dolgoročno možnost napredovanja delavcev na delovnem mestu ter za vseživljenjsko učenje in izpopolnjevanje. V današnji družbi je pomembno dobro plačilo, vendar pa je poglavitni problem prav pravica do izobraževanja. Več znaš, več veljaš. Torej je lahko tudi plača višja."
In naslednji koraki na tem področju?
"Vprašanje dostojnega dela bo v naslednjih letih še naprej aktualno, vendar ga bomo verjetno morali navezati na trgovinsko in okoljsko politiko. Razprava v prihodnosti bo tako dobila nove razsežnosti. Na to bodo vplivale zlasti podnebne spremembe in potreba po spremembi načina, kako živimo. Tudi to posledično vpliva na zaposlovanje in na naše nove naložbe, zato moramo tudi ta področja povezati z dostojnim in trajnostnim delom." Jan Andersson Resolucija Evropskega parlamenta o spodbujanju dostojnega dela za vse Minimalne plače v EU od 92 do 1570 evrov Mednarodna organizacija dela
Doris Pack o Kosovu: Sosedje si morajo zaupati
Evropska poslanka Doris Pack Šestčlanska delegacija odbora EP za zunanje zadeve se je od 17. do 19. aprila mudila na Kosovu, kjer se je sestala z vodilnimi političnimi predstavniki in kosovskim prebivalstvom. S predsednico delegacije, nemško poslanko Doris Pack (EPP-EC), smo se pogovarjali o razvoju dogodkov na Kosovu v zadnjih dveh mesecih po razglasitvi neodvisnosti in o možnosti sprave med tamkajšnjim prebivalstvom.
Pretekli teden je delegacija, ki ste jo vodili, obiskala Kosovo, kjer ste se med drugim sestali s kosovskimi visokimi političnimi predstavniki - predsednikom države, premierjem in predsednikom parlamenta. Katere so bile glavne teme razprav?
"Razpravljali smo o razmerah na Kosovu po razglasitvi neodvisnosti in o rezultatih političnega dela zadnjih tednov, zlasti o ustavi, ki jo je nedavno sprejel kosovski parlament. Nova ustava vključuje praktično vse predloge Ahtisaarijevega načrta, ki ga je Evropski parlament potrdil preteklo leto. Na njem namreč temelji nadzorovana neodvisnost, ki se osredotoča zlasti na pravice manjšin in decentralizacijo območij na Kosovu, kjer živijo v glavnem Srbi."
Po razglasitvi neodvisnosti je v nekaterih delih države prišlo do nemirov. Kako bi opisali trenutne razmere na Kosovu?
"Na severnem delu države, v Mitrovici, je nasilje še zmeraj prisotno. Obstajajo dokazi, da ga niso izvajali samo ljudje, ki tam živijo, temveč tudi ljudje, ki so prišli od zunaj. Po razglasitvi neodvisnosti so tam vladale posebne razmere, vendar pa v tem trenutku ne vidim velikih problemov. Prebivalstvo je večinoma previdno. Srbi na severnem delu Kosova trenutno niso nasilni – prirejajo zgolj mirne demonstracije."
Ali menite, da se bo srbsko prebivalstvo sprijaznilo s kosovsko neodvisnostjo?
"Do sprave lahko pride le na Kosovu samem. V preteklosti smo se že sestali s srbskimi ministri in poslanci. Veliko časa smo izgubili, ker na Kosovu nismo zbližali ljudi, ki tam živijo, da bi zaupali drug drugemu. Bili smo denimo v majhni vasici blizu Prištine, kjer smo se srečali s preprostimi ljudi. Ženska, stara okoli 60 let, nam je povedala, da še nikoli ni bila na pokopališču, kjer sta od leta 1999 pokopana njena starša. Pa sem jo vprašala, zakaj ne. Ker se bojim iti tja, je odgovorila. Problem je, da se sosedi bojijo sosedov."
Kosovo je trenutno pod upravo misije Združenih narodov Unmik. Tudi EU je na Kosovo že poslala svojo misijo (Eulex). Vendar pa je Srbi ne priznajo. Ali lahko misija EU deluje tudi brez srbskega priznanja?
"Najprej je treba omeniti, da EU od Unmika ne bo prevzela vseh obvez. Unmik je svoje odgovornosti predal vladi neodvisnega Kosova. Misija Eulex je na Kosovu zato, da izboljša demokratično infrastrukturo, pomaga sodnikom in usposablja policijo. Če vzamemo za primer resolucijo Varnostnega sveta 1244, lahko rečemo, da obstajajo ljudje, ki trdijo, da je ta misija v skladu z resolucijo in drugi, ki trdijo, da ni. Torej je vse odvisno od pripravljenosti, ali jo sprejmemo. Ampak počakajmo najprej na srbske volitve 11. maja. Potem se lahko tega vprašanja ponovno lotimo. Na Kosovu smo prisotni, ker čutimo, da je naša pomoč potrebna. Če obstaja interes, se bo našla tudi pravna podlaga." Tiskovna služba Jacek Saryusz-Wolski: "Prihodnost Srbije in Kosova je v EU" Delegacija EP za Jugovzhodno Evropo Doris Pack Eulex Unmik
Jürgen Schröder: Posilstvo je orožje
Jürgen Schröder: "Posilstvo je napad na človeško dostojanstvo." Pretekli torek se je s sedemdnevnega obiska v Demokratični republiki Kongo vrnila delegacija EP, kjer si je med drugim pobližje ogledala razmere na področju zaščite ženskih pravic. V boju med vlado in uporniki je bilo sistematično posiljevanje žensk uporabljano kot eno izmed orožij za ponižanje sovražnika. Po podpisu mirovnega sporazuma januarja 2008 se je položaj sicer spremenil, vendar pa posilstva še vedno niso del preteklosti. Pogovarjali smo se z vodjem delegacije Jürgenom Schröderom.
Humanitarni akcijski načrt za Demokratično republiko Kongo (2008) navaja, da je bilo v letu 2007 v državi prijavljenih več kot 30 000 primerov posilstev. To je verjetno le delček njihovega dejanskega števila. Zakaj so v Kongu posilstva tako močno razširjena?
"Posilstvo je bilo v Kongu očitno orožje vojskovanja. Po podpisu mirovnega sporazuma januarja 2008 se je položaj nekoliko spremenil. Posilstva sicer ne uporabljajo več kot vojno orožje, se pa vse bolj pojavlja kot kriminalno dejanje. Storilci so tako uporniki, kot člani običajne kongovske vojske in celo civilisti.
Pri tem je pomemben dejavnik vloga žensk v družbi. Ženske so namreč popolnoma podrejene moškim. Potem pa je tu še problem državne oblasti, ki je v nekaterih delih države, ki smo jih obiskali, denimo v severnem in južnem Kivu, sploh ni in vlada kaos.
Moški, ki živijo v takšni družbi, so izgubili dostojanstvo in svoje 'moško orožje' zdaj uporabljajo za to, da uničijo tudi dostojanstvo šibkejših, namreč žensk in otrok. To je izraz kaosa in propada celotne družbe."
Kakšne posledice ima posilstvo na žrtve in njihove družine?
"Posledice so pogubne. Posiljene ženske, dekleta, otroke - včasih so stari le tri leta - njihovi možje, starši, družine in vasi zavrnejo, kajti po tamkajšnjih moralnih in etičnih merilih posilstvo prizadene celotno družino. Žrtve poleg tega trpijo tudi zaradi telesnih bolečin. Storilci se zavedajo, da s posilstvom ne prizadenejo le dostojanstva ženske, temveč uničijo celotno družbeno strukturo."
Evropski parlament je v svoji resoluciji zahteval, da se žrtvam nameni denarna podpora. Ali lahko Parlament še kako drugače prispeva k odpravi tega problema?
"Posilstvo je treba obravnavati v okviru kršitev človekovih pravic. Sodstva v Kongu ni, kar pomeni, da vladata kaos in brezvladje. Posiljevalce le redko doseže roka pravice. Prizadevati bi si morali za sredstva, s katerimi bi bilo v Kongu mogoče vzpostaviti sodni sistem. Ključnega pomena pa je, da pomagamo ženkam, da prevzamejo vodilno vlogo v družbi.
Ženske so namreč najbolj dejavne pri obnovi družbe. Obiskal sem Indonezijo in Afganistan. Če pogledaš v oči ženski poslanki, imaš občutek, da z njo lahko govoriš in da te razume. Če pogledaš v oči moškemu, pogosto ne vidiš ničesar. Oprostite moji odkritosti, vendar so moški v teh družbah vzgojeni kot tako, da se počutijo večvredni in so žrtve vzgoje. Deklice pa nenehno poslušajo, da so najnižja raven družbe.
Naj pri tem poudarim, da podpiramo mirovni proces in spravo v tem delu sveta. Položaj lahko pomagamo izboljšati tudi tako, da se osredotočimo na izboljšanje kongovskih odnosov z Ruando in Kitajsko, ki igrata pri stabilizaciji tamkajšnjih razmer ključno vlogo."
Jürgen Schröder Misija ZN v Kongu Seksualno nasilje v Kongu Resolucija EP o razmerah v Demokratični republiki Kongo in posilstvu kot vojnem zločinu
Cem Özdemir: "Aziji ponujamo uspešen in preizkušen model "
Poročevalec Cem Özdemir Evropski parlament si je med svojimi nalogami zadal tudi prizadevanje za spodbujanje človekovih pravic, demokracije, izobraževanja in odgovornega vodenja v državah srednje Azije, kamor sodijo Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Kirgizistan in Tadžikistan. Resolucija, ki so jo poslanci nedavno sprejeli, poziva, da je treba vprašanjem človekovih pravic na tem prostoru nameniti enako pozornost kot energetiki, varnosti in trgovini. O tem smo se pogovarjali s poročevalcem Cemom Özdemirjem.
Gospod Özdemir, zakaj naj bi srednja Azija zanimala evropske državljane, saj je precej neznana in oddaljena regija?
"Mislim, da nas mora zanimati, od kod dobivamo energijo, pod kakšnimi pogoji se ta proizvaja, kdo vodi te države in kaj se dogaja s tamkajšnjimi državljani. Dolgoročno gledano je lahko naša energetska varnost zagotovljena le, če so te države stabilne. Diktatura ne zagotavlja stabilnosti. Srednjeazijska vprašanja so prav tako univerzalna kot so denimo vprašanja globalnega ogrevanja."
Kateri dejavniki bodo vplivali na prihodnje odnose med srednjeazijskimi državami in Evropsko unijo? Lahko EU govori enoglasno?
"27 držav članic lahko stori veliko. Vendar se prava moč skriva v njihovi slogi. Če smo enotni, lahko naredimo še veliko več. Diplomatska prizadevanja EU - kot jih predvideva Lizbonska pogodba - bi lahko bila veliko bolj učinkovita.
Vodstvo številnih srednjeazijskih držav je postsovjetsko in zlasti neizkušeno na področju demokracije. Torej je naša naloga, da vzgojimo prihodnjo generacijo srednjeazijskih voditeljev. Želimo, da bi se prihodnja generacija izobraževala na evropskih univerzah, nas spoznala in da bi mi spoznali njih. Ko se bodo vrnili, okuženi z 'demokratičnim virusom', bodo vedeli, da izguba moči še ne pomeni konca sveta."
Kaj bi odvrnili tistim, ki trdijo, da je demokracija Kirgizistanu prinesla le nestabilnost in da srednja Azija še ni pripravljena na demokracijo?
"Zadnjih 15 let smo imenovali postsovjetsko obdobje. Danes spet govorimo o post-postsovjetskem obdobju. Koliko let bodo še vladale posebne razmere?
Opozicijskih politikov ali neodvisnih novinarjev ne smejo zapirati, ker to niso koraki k demokraciji, temveč v nasprotno smer. Če bi bile v državi, kot je denimo Kazahstan, volitve pravične, bi verjetno predsednik vseeno zmagal, morda s 70 odstotki. Torej si voditelji teh držav lahko privoščijo, da so bolj radodarni do opozicije in neodvisnih medijev." Cem Özdemir Resolucija o strategiji EU za Srednjo Azijo
Jacek Saryusz-Wolski: "Prihodnost Srbije in Kosova je v EU"
Poljski poslanec Jacek Saryusz-Wolski Po zmagi proevropsko usmerjenega Borisa Tadića na srbskih predsedniških volitvah preteklo nedeljo sta v središče pozornosti stopila odnos Srbije do Evropske unije ter prihodnost Kosova. O tem smo spregovorili s poljskim poslancem Jacekom Saryusz-Wolskim, predsednikom odbora EP za zunanje zadeve. Saryusz-Wolski verjame, da bosta nekega dne tako Srbija kot Kosovo članici EU.
Kako bi opisali nedavne volitve v Srbiji, na katerih je bil Boris Tadić ponovno izvoljen za predsednika?
"Najprej bi želel poudariti, da so bile volitve izpeljane v skladu z mednarodnimi standardi in da izražajo svobodno, demokratično voljo srbskega prebivalstva. Z vidika EU je to dobra novica: ponovno izvoljeni predsednik deli evropske vrednote in vidi prihodnost Srbije znotraj evropske družine. Torej obstaja možnost za članstvo Srbije v EU v, upam, ne v preveč oddaljeni prihodnosti. Trenutno smo optimistični in se veselimo sodelovanja z novim predsednikom in njegovo vlado.
Ministri EU so nedavno odločili, da bodo podpis Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma odložili na poznejši čas. Sporazum je namreč prvi korak na poti k članstvu v EU."
Kako vidite prihodnost odnosov med Srbijo in EU?
"Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum je že pripravljen za podpis. Obstajajo le manjši pridržki, ki so povezani s sodelovanjem Srbije z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo. Takoj ko teh ne bo več, lahko začnemo s postopkom za podpis in izvajanje sporazuma. Po mojem mnenju je prihodnost Srbije vsekakor v EU. Izidi na volitvah pričajo o tem, da se Srbi želijo priključiti k Evropski uniji."
Vendar pa je Tadić dosegel komaj da več kot polovico vseh oddanih glasov. Kako lahko EU pridobi naklonjenost druge polovice?
"Ko bo prišel v veljavo Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum, bosta Komisija in Parlament ta proces nadzorovala. Sčasoma se bodo tudi odnosi med Srbijo in EU okrepili in pridružitveni proces se bo pomaknil naprej. S tem pa se bo povečala tudi naklonjenost srbskega prebivalstva do integracije v EU."
Ali menite, da je EU pripravljena sprejeti Srbijo?
"Evropska unija je pripravljena sprejeti Srbijo tako kot tudi druge države Zahodnega Balkana. Seveda pa morajo bili izpolnjeni vsi zahtevni predpristopni pogoji, tako imenovana kopenhagenska merila, kot je to doslej veljajo za vsako državo, ki se je pridružila Uniji. Ampak na Zahodnem Balkanu je treba najprej vzpostaviti mir in stabilnost. Šele nato se lahko začnejo pogajanja za članstvo."
Kosovo bo verjetno kmalu razglasilo neodvisnost, čemur sta nasprotovala oba predsedniška kandidata. Kako bo to vplivalo na odnose med EU in Srbijo?
"Vprašanje Kosova je Srbiji trn v peti. Vendar si prizadevamo, da se v EU vključi celotna regija Zahodnega Balkana. Ko bodo vse te države postale članice EU, bodo izginile tudi njihove meje. Želimo vzpostaviti dobre odnose z državami Zahodnega Balkana, zlasti s Srbijo in Kosovom.
Trenutno je pomembno, da v primeru enostranske razglasitve neodvisnosti čim več držav članic prizna Kosovo."
Ali se bo v prihodnosti tudi Kosovo pridružilo EU?
"Menim, da je to prihodnost Kosova v Uniji, seveda če si bodo to želeli tudi njegovi prebivalci."
Jacek Saryusz-Wolski Srbija: Prihodnost je članstvo v EU Pogovor s predsednikom srbskega parlamenta Oliverjem Dulićem: "Evropska integracija je naše poslanstvo" Parlament pozdravlja reforme v Srbiji, a zahteva sodelovanje s Haagom Parlamentarni odbor za zunanje zadeve
SL
1
PHOTO
20080715PHT34196.jpg
SL
2
PHOTO
20080213PHT21097.jpg
SL
3
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=andersson&partNumber=1&id=2107&language=SL
SL
6
LINK
http://www.ilo.org/global/Themes/Decentwork/lang--en/index.htm
SL
7
PHOTO
20080421PHT27178.jpg
SL
10
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?body=DSEE&language=SL
SL
11
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=2&id=1191&language=SL
SL
12
LINK
http://www.eupt-kosovo.eu/new/index.php
SL
13
LINK
http://www.unmikonline.org/
SL
14
PHOTO
20080401PHT25437.jpg
SL
15
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=2&id=1858&language=SL
SL
16
LINK
http://www.monuc.org/Home.aspx?lang=en
SL
19
PHOTO
20080225PHT22262.jpg
SL
20
LINK
/members/expert/searchForm/view.do?partNumber=1&name=Ozdemir&language=SL&id=28235
SL
22
PHOTO
20080205PHT20566.jpg
SL
23
LINK
/members/expert/searchForm/view.do;jsessionid=275D8165D61618E06CE78202D91A9E7C.node1?partNumber=1&name=Saryusz-Wolski&id=28297&language=SL
SL
27
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=AFET&language=SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0206 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10373 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080421IPR27171 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20426 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080117IPR19103 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0022 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0059 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071019STO11860 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11625 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071024IPR12331 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
