11.10.2004
SKUPNI PREDLOG RESOLUCIJE
v skladu s členom 108(5) Poslovnika, ki ga predlagajo:
– Maria Martens, Robert William Sturdy in Nirj Deva, v imenu skupine PPE-DE
– Erika Mann, Miguel Angel Martínez Martínez, Margrietus J. van den Berg in Glenys Kinnock, v imenu skupine PSE
– Johan Van Hecke in Thierry Cornillet, v imenu skupine ALDE/ADLE
– Caroline Lucas in Frithjof Schmidt, v imenu skupine Zeleni/ALE
– Luisa Morgantini in Helmuth Markov, v imenu skupine GUE/NGL
– Cristiana Muscardini, v imenu skupine UEN
in ki nadomesti predloge naslednjih političnih skupin:
– PSE (B6‑0072/2004)
– PPE-DE (B6‑0076/2004)
– ALDE/ADLE (B6‑0077/2004)
– UEN (B6‑0078/2004)
– GUE/NGL (B6‑0081/2004)
– Zeleni/ALE (B6‑0083/2004)
o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu svetu z naslovom 'Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od leta 2006 do leta 2015' ( KOM(2004) 461 )
Resolucija Evropskega parlamenta o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu svetu z naslovom 'Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od leta 2006 do leta 2015' ( KOM(2004) 461 )
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o državah v razvoju, mednarodni trgovini in trajnostnemu razvoju: funkcija splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) za desetletno obdobje od 2006 do 2015 ( KOM(2004) 461 ) UL C ... . ,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 UL L 346, 31.12.2001, str. 1. ,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2211/2003 z dne 15. decembra 2003, ki spreminja Uredbo (ES) št. 2501/2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 in podaljšuje njeno veljavnost do 31. decembra 2005 UL L 332, 19.12.2003, str. 1. ,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2001 o shemi splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 UL C 153E, 27.6.2002, str. 30. ,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2003 o shemi splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 in o podaljšanju njene veljavnosti do 31. decembra 2005 P5-TA(2003)0538. ,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Krepitev kulture posvetovanja in dialoga - splošna načela in minimalni standardi za posvetovanje Komisije z zainteresiranimi strankami" ( KOM(2002) 704 ) UL C ... . ,
–
ob upoštevanju deklaracije iz Dohe, sprejete na četrti ministrski konferenci WTO od 9. do 13. novembra 2001,
–
ob upoštevanju rezultatov svetovnega vrha o trajnostnem razvoju (WSSD) v Johannesburgu (Južna Afrika) od 26. avgusta do 4. septembra 2002,
–
ob upoštevanju sporazuma iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Monterreyju (Mehika) od 18. do 22. marca 2002,
–
ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,
A.
ker je bil splošni sistem preferencialov (GSP) vse od njegove uvedbe leta 1971 naprej ključno orodje razvojne politike EU kot tudi trgovinske politike ES,
B.
ker Komisija v svojem sporočilu določa nove desetletne smernice za splošni sistem preferencialov kot osnovo za serijo triletnih uredb,
C.
ker bo vsaka sprememba v sedanji shemi GSP neposredno, pozitivno in negativno, vplivala na veliko število zainteresiranih strani,
D.
ker se je EU zavezala, da bo opravljala resne predhodne presoje vplivov večjih političnih pobud na trajnostni razvoj, vendar mora pri predlogu spremenjenega sistema GSP to šele storiti,
E.
ker je izkoristek GSP (definiran kot tisti delež uvoza iz celotnega obsega trgovine, upravičene do GSP, ki je dejansko izkoristil carinske preferenciale) v zadnjih letih narasel le na 52,5% (v letu 2002), kar je treba izboljšati, še posebej v državah AKP,
F.
ker je prizivno telo WTO v svojem sklepu o shemi splošnega sistema preferencialov (GSP) ES z dne 7. aprila 2004 navedlo, da lahko razvite države določijo različne tarife za izdelke iz različnih držav upravičenk do GSP, če so te diferencialne tarife v skladu z ostalimi določbami klavzule o upravičenosti in tako ne zapostavljajo držav z enakimi razvojnimi, finančnimi in trgovskimi potrebami, ki so jim ugodnosti namenjene,
G.
ker je GSP najširši preferenčni sistem, ki ga ponujajo razvite države, in ker bo to vodilno mesto v naslednjih letih s pristopom desetih novih držav članic še okrepljeno,
1.
pozdravlja cilje iz sporočila in podpira odločnost Komisije, da izboljša sedanji splošni sistem preferencialov s poenostavljenimi, stabilnejšimi in jasnejšimi določbami, z osredotočanjem preferencialov na tiste države v razvoju, ki jih najbolj potrebujejo, in z dodatnim poudarkom na trajnostnem razvoju;
2.
ugotavlja, da Komisija za dosego teh ciljev predlaga daljnosežne reforme sedanjega sistema GSP, kot recimo zmanjšanje števila določb s petih na tri, nov ocenjevalni sistem, osnovan samo na merilih tržnega deleža, ter poenostavitev pravil o izvoru;
3.
obžaluje, da se to pomembno sporočilo, ki določa nove desetletne smernice za GSP, ne nanaša na nobeno prejšnjo temeljito oceno delovanja in vplivov sedanjega GSP, in od Komisije zahteva, naj oblikovalcem politike zagotovi dostop do zanesljivih informacij tako o potrebnosti reform kot o možnostih za izboljšanje;
4.
obžaluje, da sporočilo Komisije ni rezultat ustreznega posvetovanja zainteresiranih strani in da prihaja prepozno za kakršna koli konkretna posvetovanja v pričakovanju objave predloga za naslednjo uredbo;
5.
opozarja, da carine še nikoli niso bile tako nizke in da bi morala biti nadaljnja zniževanja tarif predmet sporazuma na pogajanjih WTO o razvojni agendi iz Dohe, ter ugotavlja, da bi moral novi sistem GSP obravnavati učinke teh zniževanj, še posebej na najmanj razvite države;
6.
poudarja, da bi morala zaradi izboljšanja učinkov na posebne potrebe držav v razvoju naslednja uredba o GSP:
a) določati preferenciale v skladu s primerjalnimi prednostmi in izvoznimi interesi samih držav v razvoju, še posebej upoštevajoč najbolj izpostavljene dele družbe;
b) razširiti veljavnost preferencialov na nove izdelke, precejšnje število izdelkov, trenutno opredeljenih s kategorijo 'občutljivo', pa prekvalificirati v kategorijo 'normalno';
c) upoštevati pomembnost suverenosti hrane in pravice zadevnih držav, da pri izvajanju GSP zaščitijo svoje kmetijstvo;
d) zagotoviti, da izvajanje novega ocenjevalnega sistema ne bo imelo znatnih negativnih vplivov na zadevne države v razvoju;
7.
poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve preferencialov za kategorijo "občutljivo";
8.
pozdravlja splošno težnjo po poenostavitvi ocenjevalnega mehanizma, vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da novi ocenjevalni sistem, kot ga je zastavila Komisija, temelji samo na merilih tržnega deleža, ne upošteva pa kazalcev razvoja in revščine, ter verjame, da bi takšen sistem lahko zapostavljal velike, toda revne izvoznike;
9.
podpira spodbujanje trajnostnega razvoja kot ključnega dela GSP; opozarja, da mora biti enotni sistem dodatnih koncesij (GSP plus) nujno preprost in predvidljiv ter združljiv s klavzulo WTO o upravičenosti, tako da vključuje objektivna merila za izbor in ocenjevanje držav upravičenk;
10.
vztraja, da morajo države upravičenke za izpolnitev sprejemnih meril za 'GSP Plus' nujno tako ratificirati kot izvajati ustrezne mednarodne konvencije in da mora bodoča uredba določiti zanesljive ocenjevalne postopke za preverjanje dosežkov teh držav, vključujoč Evropski parlament in druge zainteresirane strani, recimo socialne partnerje, in da bodo ti postopki za primere nezadostnega izvajanja določali možnost uvedbe preiskave; poudarja, da mora raven izvajanja človekovih pravic v zadevnih državah postati odločujoče merilo pri sprejemanju odločitev;
11.
predlaga, naj omenjena uredba predvidi možnost odvzema preferencialov 'GSP Plus' za določene sektorje v primeru resnih in stalnih kršitev sprejemnih meril;
12.
vztraja, naj se EU zaveže k razvojni pomoči za vzpostavljanje novih zmogljivosti, ki bodo državam v razvoju pomagale izpolniti sprejemna merila za 'GSP Plus', drugače bi lahko standardi postali netarifne ovire (NTB) in veliko držav ne bi bilo deležnih morebitnih prednosti sistema;
13.
pozdravlja poudarek, ki ga Komisija daje poenostavitvi, hkrati pa opozarja na zapletenost uveljavitve predlagane formule ('klavzula o izvzetju PTS' (prostotrgovinskih sporazumov));
14.
ugotavlja, da so pravila o izvoru in podobni upravni postopki dokazano eden od glavnih razlogov za premajhno uporabo trgovinskih preferencialov GSP, še posebej v primeru najmanj razvitih držav;
15.
pozdravlja odločenost Komisije, da reformira sistem pravil o izvoru na ravni oblike, vsebine in postopkov;
16.
poziva Komisijo, naj prouči, še posebej z ozirom na najmanj razvite države, prednosti širjenja delne regionalne kumulacije porekla na medregionalno kumulacijo in celovito oziroma svetovno kumulacijo;
17.
poziva Komisijo, naj uskladi različne sisteme pravil o izvoru, ki jih uporabljajo obstoječi trgovinski sporazumi (npr. GSP/EBA, PTS, SGP);
18.
zahteva, kot je navedeno v deklaraciji WTO iz Dohe, v sporazumu iz Monterreyja in v zaključkih svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, da bi morale imeti države v razvoju na voljo zadostno tehnično pomoč za pripravo institucionalnih in regulatornih zmogljivosti, potrebnih za izkoristek prednosti mednarodne trgovine in sistemov preferencialov, še posebej glede na samoupravljalne določbe sistema 'GSP Plus';
19.
pozdravlja predlog za natančna triletna ocenjevanja sistema GSP, upoštevajoč večstranska pogajanja, in poudarja, da mora biti vključena tudi presoja vplivov na zainteresirane strani, še posebej na najmanj razvite države in na prebivalstvo držav v razvoju;
20.
ugotavlja, da Evropski parlament za izvajanje dokončnega ocenjevanja na osnovi zanesljivih informacij potrebuje nadaljnja pojasnila o podrobnostih in mehanizmih izvajanja različnih ukrepov, čeprav odločno podpira cilje, ki jih je postavila Komisija;
21.
poziva Svet in Komisijo, naj začneta posvetovalni proces o prvi uredbi o uvedbi novega GSP dovolj zgodaj za ustrezno vključevanje in posvetovanje z Evropskim parlamentom, državami partnerkami in drugimi zainteresiranimi stranmi;
22.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
