P6_TA(2007)0468
Konvencionalni viri energije in energetska tehnologija
A6-0348/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2007 o konvencionalnih virih energije in energetski tehnologiji ( 2007/2091(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Energetska politika za Evropo" ( KOM(2007)0001 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Trajnostna proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv: cilj: skoraj nične emisije do leta 2020" ( KOM(2006)0843 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Usmeritveni jedrski program – Predložen v skladu s členom 40 Pogodbe Euratom v mnenje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru" ( KOM(2006)0844 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "K evropskemu strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo" ( KOM(2006)0847 ),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o oceni Euratoma – 50 let evropske politike za jedrsko energijo Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0181 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – Zelena knjiga Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0603 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali "Narediti več z manj" – zelena knjiga UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji UL C 292 E, 1.12.2006, str. 112.
,
–
ob upoštevanju sklepov Sveta za prevoz, telekomunikacije in energijo z dne 23. novembra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost,
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 8. in 9. marca 2007 o sprejetju akcijskega načrta Evropskega sveta za obdobje 2007–2009 z naslovom Energetska politika za Evropo,
–
ob upoštevanju predloga resolucije o tehnologiji čistega premoga, ki ga je vložil Salvador Garriga Polledo v skladu s členom 113 Poslovnika ( B6-0143/2007 ),
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj ( A6-0348/2007 ),
A.
ker so zaradi velike odvisnosti EU od uvoza energije vprašanja varnosti oskrbe z energijo, obnovljivih virov energije, varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in raznolikosti oskrbe z energijo vse bolj v središču energetske politike,
B.
ker bodo imeli konvencionalni viri energije, kot so premog, nafta, plin in jedrska energija še vedno pomembno vlogo pri oskrbi z energijo,
C.
ker se bo do leta 2030 odvisnost od uvoza fosilnih goriv povečala na 65 % skupne porabe, razen če se sprejmejo preventivni ukrepi, in ker je oskrba s plinom ter nafto negotova zaradi geopolitičnih tveganj ter vse večje konkurence pri povpraševanju,
D.
ker ima preoblikovanje premogovništva gospodarski in socialni vpliv v regijah z malo možnostmi v smislu diverzifikacije gospodarske dejavnosti in ustvarjanja delovnih mest,
E.
ker avtomobili z električnimi pogonskimi sklopi omogočajo znatne izboljšave pri učinkovitosti, če so napolnjeni z električno energijo iz vira z nizkim deležem ogljika,
F.
ker se odvisnost od nafte lahko posledično zmanjša z ukrepi za odpravljanje znatnih emisij toplogrednih plinov avtomobilov,
G.
ker energija, pridobljena v EU, prihaja iz naslednjih virov: jedrska energija 31 %, premog 29 %, plin 19 %, obnovljivi viri energije 14 % in nafta 5 %,
H.
ker so zaradi nadaljnje uporabe fosilnih virov energije potrebna dodatna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam,
I.
ker je EU kot ključen del svoje politike boja proti podnebnim spremembam določila ambiciozne cilje zmanjšanja toplogrednih plinov,
J.
ker se za proizvodnjo goriv lahko uporabijo konvencionalni viri energije,
K.
ker je v zvezi s prestrukturiranjem proizvodnje črnega premoga v EU smiselno, tudi z vidika varnosti oskrbe, da se ohrani obstoječi dostop do znatnih domačih zalog,
L.
ker je zakonodaja Skupnosti, kot je Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo UL L 283, 27.10.2001, str. 33.
, pomembno prispevala k spodbujanju tehnološkega razvoja in naložbam v zasebni sektor raziskav in razvoja,
Pregled
1.
pozdravlja zgoraj navedena sporočila Komisije o trajnostni proizvodnji električne energije iz fosilnih goriv, evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo in usmeritvenem jedrskem programu;
2.
poudarja, da bi izboljšanje energetske učinkovitosti zelo prispevalo k trajnosti in varnosti oskrbe ter povečalo izvozne možnosti proizvajalcev EU;
3.
meni, da je diverzifikacija virov energije pomembna zaradi vedno večjega pomanjkanja surovin; ugotavlja tudi pomen, ki ga imata za varnost oskrbe jedrska fisija in, morda za nekatere države v prihodnosti, jedrska fuzija; opozarja na pomen varnosti oskrbe pri regionalni rabi virov;
4.
verjame, da je nujno izboljšati učinkovitost tehnologije elektrarn na fosilna goriva, tako kot nadaljnje izboljšanje varnostnih standardov za jedrske elektrarne, hiter razvoj tehnologije jedrske fuzije in temu primerno povečanje financiranje raziskav;
5.
poziva države članice ter regionalne in lokalne organe k diverzifikaciji in decentralizaciji proizvodnje energije z uporabo najustreznejših virov v regijah celotne EU in z upoštevanjem posebnih regionalnih značilnosti;
6.
ugotavlja, da je povečan dostop do trajnostne energije bistven za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v državah v razvoju in da ima po sedanjih ocenah dve milijardi ljudi omejen dostop do energije ter zaradi tega manjše možnosti za gospodarski razvoj in izboljšanje življenjskega standarda;
7.
poudarja, da bo izkrivljanje trga še naprej značilnost notranjega energetskega trga, dokler se načelo plača povzročitelj obremenitve iz člena 174(2) Pogodbe ES ne bo začelo uporabljati na področju energetske politike; zato ponovno poziva države članice, da v stroške energije vračunajo zunanje stroške, vključno z vsemi okoljskimi in poznejšimi stroški;
8.
poudarja, da je treba pri cenah energije upoštevati dejanske zunanje stroške proizvodnje energije, vključno s tistimi, ki so povezani z varstvom okolja;
9.
meni, da se lahko uspešno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v energetskem sektorju doseže le na podlagi večje uporabe tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, kot so jedrska tehnologija, tehnologija čistega premoga in tehnologija obnovljivih virov;
Energetska tehnologija
10.
poudarja, da je mogoče prihodnjo varnost oskrbe v Evropi zagotoviti le z znatnimi raziskovalnimi prizadevanji in spremembami v vedenju potrošnikov;
11.
pozdravlja čezatlantski ekonomski svet EU–ZDA, ki je del čezatlantskega partnerstva EU-ZDA, ustanovljenega v mestu Washington 30. aprila 2007, in bo na obeh straneh pomagal vzpostaviti boljše skupno razumevanje tem, povezanih z energijo; poudarja potrebo po krepitvi odnosov s poudarkom na energetsko usmerjenih temah, kar mora vključevati zakonodajne vidike;
12.
ugotavlja, da ima Evropa na področju raziskav in razvoja inovativnih energetskih tehnologij, vključno z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije, vodilno vlogo, zlasti na področju tehnologij jedrske fuzije;
13.
poziva Komisijo, države članice, regije in vse ostale vpletene strani, naj učinkovito izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja politika kohezije, in vlagajo v nove energetske tehnologije ob uporabi tako obnovljivih virov energije kot trajnostnih fosilnih goriv (elektrarne z nizkimi emisijami);
14.
poziva države članice in regionalne organe, naj z ukrepi izboljšajo energetsko varnost s pomočjo okrepljenega neposrednega sodelovanja v energetskem sektorju, zlasti v mejnih regijah;
15.
priporoča, naj se resno vlaga v inovacije, uporabne raziskave in kapitalske naložbe v zvezi z mrežami inteligentne energije in tehnologijami inteligentnega omrežja;
16.
ugotavlja, da države in regije zunaj EU trenutno zagotavljajo veliko sredstev za raziskave in razvoj, kar bi lahko srednjeročno ogrozilo vodilno vlogo Evrope na področju tehnologij, vendar bi se bilo treba izogibati preveliki koncentraciji finančnih sredstev na katerem koli področju; upoštevajoč globalno odgovornost v boju proti podnebnim spremembam poudarja, da ne bi bilo zaželeno, da bi države v razvoju zaostajale pri razvoju tehnologij in postopkov zajema in shranjevanja ogljika ter opozarja na izjemen pomen tesnega sodelovanja s Kitajsko in Indijo na tem področju;
17.
poudarja, da vodilna vloga EU na področju tehnologije, ki izhaja iz raziskovalnih prizadevanj EU in držav članic, krepi konkurenčnost industrije in zagotavlja nova delovna mesta v EU;
18.
poziva EU, države članice in podjetja, naj v skladu z načelom subsidiarnosti podvojijo svoja prizadevanja za energetske raziskave in razvoj, zlasti na področju izboljšanja učinkovitost pridobivanja in dostavljanja energije, zmanjšanja posledic za okolje, izboljšanja varnosti obstoječih tehnik, razvoja tehnologij skladiščenja obnovljivih virov energije in razvoja novih generacij jedrskih reaktorjev ter novih energetskih tehnologij, vključno z jedrsko fuzijo;
19.
priporoča, da bi moral v zvezi z omejenimi viri oskrbe, ki bodo ostali ključni za energetsko varnost in neodvisnost držav članic v prihodnjih letih, predvideni Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo podpirati tehnološki razvoj, ki optimalno izkorišča njihov potencial, da bi se zmanjšale skupne emisije toplogrednih plinov;
20.
ugotavlja, da cilja, da obnovljivi viri energije do leta 2020 predstavljajo vsaj 20 % porabljene energije v EU in da se energetska učinkovitost izboljša za 20 %, postavljata Evropo na pot v smeri dolgoročnega doseganja veliko večjega deleža energije iz obnovljivih virov in širše uporabe energetsko učinkovite tehnologije; meni, da je bistveno, da se v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo v celoti upoštevata dolgoročni prehod na uporabo tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in izboljšani izkoristek energije na vseh gospodarskih področjih;
21.
pozdravlja napoved Komisije, da bo za spomladansko vrhunsko srečanje leta 2008 pripravila evropski strateški načrt energetskih tehnologij; sprašuje se, kje bo ta načrt črpal sredstva;
22.
poziva Komisijo, naj podpre tehnologijo sintetičnih goriv, saj lahko okrepi varnost oskrbe z energijo in zmanjša emisije sektorja cestnega prometa v Evropi;
23.
opozarja, da bi moralo biti javno financiranje spodbujanja novih energetskih tehnologij ustrezno, moralo bi upoštevati stopnjo njihove zmožnosti preživetja na trgu in se končati najpozneje, ko bi tako podpirane tehnologije postale konkurenčne;
24.
opozarja na potrebo, ki jo poudarja Svet, da se pri gradnji novih objektov zagotovi uporaba najučinkovitejše tehnologije, ki je na voljo, in da se bolje izkoristi soproizvodnja toplote in električne energije, daljinsko ogrevanje in hlajenje ter odvečna industrijska toplota;
25.
poudarja, da bi bilo treba za boj proti podnebnim spremembam kot najmanjšo zahtevo uresničiti lizbonski cilj in predlagati mednarodno dogovorjen najmanjši odstotek proračunskih prihodkov, ki se jih nameni za raziskave;
Fosilna goriva
26.
poudarja, da bodo fosilna goriva ostala zelo pomembna za zagotavljanje varnosti EU pri oskrbi z energijo, in opozarja na pomen zemeljskega plina kot fosilnega goriva z najnižjo vsebnostjo ogljika;
27.
poudarja, da je treba fosilna goriva dolgoročno uporabljati za proizvodnjo električne energije, dokler se osnovne potrebe ne izpolnijo z obnovljivimi viri energije;
28.
poudarja, da domači viri energije, zlasti nahajališča premoga in znatne neizkoriščene zaloge nafte in plina v nekaterih državah članicah in na Norveškem, prispevajo k varnosti oskrbe; priporoča, da se najdišča prihodnjih generacij prilagodijo tehnologijam zajema in shranjevanja ogljika, kjer je to tehnično izvedljivo; verjame, da bi morali zakoni in drugi predpisi omogočiti optimalne pogoje proizvodnje;
29.
meni, da si je treba bolj prizadevati za zmanjšanje emisij in povečevanje učinkovitosti proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv, med drugim s spodbujanjem razvijanja soproizvodnje toplote in električne energije; vendar ugotavlja, da so nekatere med evropskimi elektrarnami že med najbolj učinkovitimi na svetu;
30.
poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe v soproizvodnjo toplote in električne energije; ugotavlja, da je lahko visoka učinkovita soproizvodnja toplote in električne energije dvakrat učinkovitejša od običajne kondenzacijske elektrarne na premog;
31.
meni, da s stališča varnosti oskrbe in stroškovne učinkovitosti ni smotrno, da napačne tržne spodbude ovirajo postavitev sodobnejših in učinkovitejših termoelektrarn na premog;
32.
poziva Komisijo, naj zagotovi, da sistem trgovanja z emisijami ne ovira nadomestitve obstoječih naprav, vključno z jedrskimi elektrarnami, s sodobnimi in okolju prijaznimi napravami;
33.
poziva k nadaljnjim izboljšavam mehanizma čistega razvoja iz Kjotskega protokola, da bi mogel izpolniti svoj namen prenosa učinkovite, čiste in ustrezne energetske tehnologije v države v razvoju;
34.
poziva Komisijo, naj pri preverjanju delovanja sistema trgovanja z emisijami zagotovi, da se ustrezno upošteva posebno težavo trga za proizvodnjo toplote, ki v veliki meri zadeva posamezne gorilnike (grelnike) na fosilna goriva, ki zaradi svoje majhnosti niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami;
35.
poziva, naj obstoječe elektrarne na fosilna goriva izboljšajo svojo energetsko in okoljsko učinkovitost;
36.
ugotavlja, da je tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika povezana z znižanjem stopnje učinkovitosti elektrarn, ter da okoljska in pravna vprašanja skladiščenja CO2 predstavljajo izziv, s katerim se je mogoče soočiti le prek raziskav in političnih pobud; vendar meni, da je treba tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljika čim prej prilagoditi elektrarnam na fosilna goriva;
37.
je prepričan, da je najučinkovitejši način za zagotovitev, da toplogredni plini ne bodo vplivali na podnebne spremembe, hitro in znatno zmanjšanje proizvodnje takih plinov; v zvezi s tem verjame, da tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika pomeni le enega od možnih načinov za obravnavanje vprašanja podnebnih sprememb;
38.
ugotavlja, da zajemanje in shranjevanje ogljika ni nujno izvedljiva možnost za male elektrarne, ki proizvajajo relativno majhne količine energije in obstajajo predvsem zaradi varnosti oskrbe;
39.
poziva, da se v zvezi s tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljika izvede tudi raziskava za zmanjšanje izgub učinkovitosti, spodbujanje varnega shranjevanja CO2 in pojasnitev kemičnih in bioloških postopkov za zajemanje CO2;
40.
poziva, da se naroči izdelava celovite geološke karte za prepoznavanje možnosti in najprimernejših področij za varno shranjevanje CO2;
41.
poudarja, da tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika delno že temelji na preizkušenih tehničnih elementih, ne pa na skupnem pristopu, ki bi bil preizkušen v industrijskem okviru;
42.
opozarja na pomanjkanje primernih informacij o stranskih učinkih shranjevanja CO2 v geoloških plasteh;
43.
meni, da so obvezni cilji glede proizvodnje električne energije brez CO2 v vseh elektrarnah nesmiselni, ker bo potem, ko bo tehnologija razvita in primerna za uporabo, trgovanje z emisijami v EU usmerjalo uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljika; kljub temu spodbuja industrijo, da pri razvoju novih elektrarn na fosilna goriva upošteva koncept "pripravljeno za zajemanje";
44.
poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi zakonodajni predlog za zajemanje in shranjevanje ogljika, da se pravna vprašanja rešijo v okviru shranjevanja in prevoza CO2, ter tako pripravi podlago za varnost naložb v zvezi s tovrstnimi projekti;
45.
poziva Komisijo, naj oceni potencialna tveganja, povezana z dejavnostmi zajema in shranjevanja CO2, ter določi zahteve za izdajanje dovoljenj zanje kot tudi za ustrezno upravljanje tveganj in ugotovljenih posledic;
46.
vztraja, da se med preučevanjem možnosti za geološko shranjevanje kot dela tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljika zagotovi varno in trajno shranjevanje CO2 na lokacijah, ki onemogočajo uhajanje ogljika nazaj v ozračje;
47.
meni, da je treba predstavitvene projekte v zvezi s tehnologijami čistega premoga izvesti na področjih z zgodovinsko tradicijo premogovništva, ki trpijo za posledicami preusmeritvenih načrtov in so vezani na finančni okvir za obdobje 2007–2013;
48.
poziva Komisijo, naj čim prej pripravi jasne politične smernice za nadaljnjo promocijo raziskav na področju tehnologije za zajem in shranjevanje ogljika, naj preuči načine uporabe te tehnologije v zvezi s tržno proizvodnjo električne energije in naj poda predloge, kako se izogniti nedoslednostim med uporabo postopkov za zajem in shranjevanje ogljika ter sistema trgovanja z emisijami, hkrati pa naj zagotovi, da te smernice in predlogi ne ovirajo razvoja obnovljivih energij ali prizadevanj za povečanje energetske učinkovitosti;
49.
poudarja pomen obveščanja prebivalcev področij s termoelektrarnami na premog o obstoječih nevarnostih in izpostavlja pomen objave načrtov za posodobitev obstoječih elektrarn in zmanjšanje njihovega vpliva na okolje;
50.
priznava, da bi bila po ocenah glede na sedanjo stopnjo tehnološkega napredka električna energija, pridobljena z rešitvami, ki jih ponuja zajem in shranjevanje ogljika, prav tako draga kot elektrika, pridobljena iz obnovljivih virov;
51.
poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Komisijo in zasebnim sektorjem v prizadevanjih, da bi postala uporaba tehnologij čiste rabe premoga lažje izvedljiva;
52.
poudarja, da zaradi potrebe po večjih sredstvih za raziskave in razvoj zajema in shranjevanja CO2 ne smejo zmanjšati sredstva za raziskave v zvezi z energijo iz obnovljivih virov;
53.
poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z obveščevalnimi kampanjami o tehnologijah zajemanja in shranjevanja ogljika, ki vključujejo zainteresirane strani in oblikovalce politike;
54.
opozarja pred enostransko odvisnostjo od določenega dobavitelja ali dobavnih načinov za plin in poudarja pomen utekočinjenega zemeljskega plina pri diverzifikaciji uvoza plina;
55.
poziva Komisijo, naj izvede obsežnejšo geološko raziskavo, katere cilj je najti nova nahajališča fosilnih goriv na območju držav članic;
56.
obžaluje, da Komisija pri energetskem paketu ni natančneje obravnavala varnosti oskrbe z nafto, in jo poziva, naj o tem oblikuje sporočilo;
57.
poudarja, da so fosilna goriva pomemben substrat, ki bi lahko služil kot osnova za obsežno proizvodnjo vodika, tako kot nosilca energije, kot tudi goriva;
58.
je zaskrbljen zaradi obsežne gradnje termoelektrarn na premog na Kitajskem in v Indiji (ki ju, kot državi v razvoju, ne veže Kjotski protokol) ter poudarja, da je pričakovati, da bo Kitajska v letu 2007 z emisijami ogljikovega dioksida presegla ZDA; ugotavlja pa, da si Kitajska in Indija prizadevata doseči večjo raznolikost energetskih virov; poudarja izvozne možnosti za evropske tehnologije čiste energije; poudarja, da mora biti tehnologija čiste energije skupaj z razvojem zmogljivosti prednostna naloga naložb EU v infrastrukturo sveta v razvoju, da se spodbuja zmanjšanje emisij ogljika ob ohranjanju gospodarske rasti;
59.
podpira sodelovanje Komisije s Kitajsko, zlasti v partnerstvu EU-Kitajska na področju podnebnih sprememb iz leta 2005 in v poznejšem memorandumu o soglasju iz leta 2006, ki se nanaša na sodelovanje na področju tehnologij proizvodnje električne energije, ki bodo omogočale doseganje skoraj ničnih emisij, kar naj bi spodbudilo razvoj tehnologij za čisto energijo; poziva Komisijo, naj skupaj s Kitajsko pripravi načrt za razvoj tehnologije za čisto energijo na Kitajskem in opredeli ključne ukrepe in mejnike za razvoj in širjenje teh tehnologij v tej državi; poziva Komisijo, naj vzpostavi enake odnose z drugimi razvijajočimi se gospodarstvi, zlasti z Indijo in Brazilijo, ki bi lahko imeli tudi bogate zaloge premoga;
60.
je seznanjen z izsledki študije Mednarodne agencije za energijo iz leta 2005, ki kažejo na to, da bi lahko bilo širjenje nekaterih tehnologij v države, ki niso članice OVSE, stroškovno učinkovitejše in zlasti pomembno tam, kjer obstajajo večje razlike v geološki sestavi in naravnih virih teh držav; meni, da bi v takšnem primeru države lahko razmislile o finančni podpori državam v razvoju in jim tako pomagale doseči nacionalne cilje, povezane z uporabo omenjenih tehnologij; poudarja, da bi možnost čezmejnega trgovanja z instrumenti uporabe izboljšala učinkovitost in zagotovila, da bi uporaba potekala tam, kjer je to stroškovno najbolj učinkovito;
61.
poziva Komisijo, naj podpre napore Svetovne banke in regionalnih razvojnih bank za vzpostavitev takšnega okvira za naložbe v energijo, ki bo obravnaval stroške, tveganje ter institucionalne in informacijske ovire za povečanje števila javno-zasebnih partnerstev, ki podpirajo tehnologije brez oziroma z nizko vsebnostjo ogljika; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme, ki naj bi omogočali sodelovanje pri raziskavah in razvoju, kot so azijsko-pacifiško partnerstvo za čisti razvoj in vodstveni forum za sekvestracijo ogljika, ter druge cilje prenosa energije; poziva Komisijo, naj razvije merila ocenjevanja za mednarodno financiranje, izmenjavo informacij, mehanizme raziskav in razvoja, in sicer na podlagi njihove zmožnosti prispevati k dolgoročnemu tehnološkemu razvoju z nizkimi emisijami ogljika ali brez njih;
62.
odločno poziva Komisijo, naj oceni teritorialni učinek svojih predlogov na področju energetske politike in svoje ugotovitve posreduje državam članicam;
63.
zaradi nujnosti razmer poziva, naj se nemudoma poveča pomoč državam v razvoju za uporabo čistih tehnologij rabe premoga, ki so se izkazale kot donosne in učinkovite;
64.
podpira spodbujanje projektov in tehnologij, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost in varnost v državah v razvoju ter so prilagojeni zlasti potrebam in pogojem v teh državah, kot je izobraževanje ljudi, kako proizvajati energetsko učinkovite peči, kar lahko pripomore k ustvarjanju novih delovnih mest ter preprečuje nadaljnjo dezertifikacijo in podnebne spremembe kot tudi izboljšuje zdravje;
Jedrska energija
65.
pozdravlja ilustrativni jedrski program za Skupnost, ki predstavlja podlago za obširno razpravo o jedrskih možnostih za Evropo;
66.
poudarja, da je jedrska energija nepogrešljiva za zagotavljanje osnovnih potreb po energiji v Evropi v srednjeročnem obdobju;
67.
podpira predlog za nepristransko razpravo o možnostih in nevarnostih jedrske energije, ki ga je Evropski svet dal marca 2007;
68.
poudarja, da je danes financiranje raziskav na področju jedrske energije v veliki meri osredotočeno na področje tehnologije za varnost;
69.
priznava pomen jedrske energije kot pomembnega dela oskrbe z električno energijo v 15 od 27 držav članic, in potemtakem za vso Skupnost, ker zagotavlja eno tretjino oskrbe EU z električno energijo;
70.
ugotavlja, da se je proizvodnja jedrske energije v EU v veliki meri industrijsko razvila v zadnjih štirih desetletjih z vedno večjo zanesljivostjo in varnostjo;
71.
ugotavlja, da Finska, Francija, Bolgarija, Romunija, Slovaška, Litva (s sodelovanjem Latvije in Estonije), Združeno kraljestvo, Poljska in Češka republika gradijo nove jedrske elektrarne, jih nameravajo graditi ali raziskujejo to možnost;
72.
ugotavlja, da je jedrska energija zdaj največji vir energije z nizko vsebnostjo ogljika, in poudarja možen pomen njene vloge pri varstvu podnebja;
73.
se sklicuje na tretje poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe, v katerem je jedrska energija uvrščena na seznam načinov za zmanjšanje podnebnih sprememb;
74.
ugotavlja, da odločitev vsake države članice za uporabo jedrske energije ali proti njej ostaja v njeni izključni pristojnosti, vendar lahko vpliva na gibanje cen električne energije v drugih državah članicah;
75.
poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za ohranitev visoke stopnje usposobljenosti v EU, ki je potrebna, da bi možnost jedrske energije ostala izvedljiva;
76.
ugotavlja, da bodo kratkoročne in srednjeročne odločitve o uporabi jedrske energije tudi neposredno vplivale na podnebne cilje, ki jih lahko EU realno določi; ugotavlja, da ob prenehanju uporabe jedrske energije ne bo mogoče doseči zastavljenih ciljev v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in bojem proti podnebnim spremembam;
77.
opozarja, da so se države članice, ki uporabljajo jedrsko energijo, zavezale, da bodo upoštevale pomembne varnostne standarde in standarde neširjenja, ter priznava poseben pomen Pogodbe Euratom;
78.
pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni, ki se bo ukvarjala z jedrsko varnostjo in ravnanjem z odpadki, ter ustanovitev foruma za jedrsko energijo, ki bo pomembna platforma za zainteresirane strani, ko bodo obravnavale načrt za naložbe v jedrsko energijo, kar bo omogočilo pregleden, ustrezno dokumentiran in uravnotežen dialog o vseh vprašanjih, povezanih z uporabo in uvedbo te oblike energije;
79.
pozdravlja poziv Komisije za uvedbo skupnih referenčnih ravni za jedrsko varnost v Evropski uniji; v zvezi s tem poziva, naj na podlagi medsebojnega pregleda najboljše prakse te ravni odražajo najvišje možne varnostne standarde;
80.
poudarja pomen trajnostne tehnološke platforme za jedrsko energijo, ki je bila začeta septembra 2007, pri oblikovanju evropske agende strateškega raziskovanja za jedrsko fisijo;
81.
poudarja, da bodo poznana svetovna nahajališča urana zadostovala še za več kot 200 let, in da ta nahajališča omogočajo nekatere prihodnje možnosti za omejitev političnih tveganj v zvezi z varnostjo oskrbe ali sprejetje kompromisa med tveganjem, ceno in možnostmi lokacije virov jedrskih goriv;
82.
poudarja, da razvoj, predviden v okviru mednarodnega foruma za raziskave IV. generacije, katerega član je Evropska skupnost za atomsko energijo, kaže, da bo lahko imela jedrska energija dolgotrajno prihodnost, ker se močno opira na uporabe virov, ki bodo razširili časovni okvir za možno uporabo jedrske energije na več tisoč let ter znatno znižali količino in radioaktivnost končnih odpadkov;
83.
poudarja izjave Komisije o konkurenčnosti jedrske energije in ugotavlja, da se bodo finančna sredstva Skupnosti iz Sedmega okvirnega programa Euratoma za raziskave uporabljala zlasti za raziskovanje varnosti in jedrske fuzije; poudarja, da je treba za najboljše izpolnjevanje strateških meril EU prizadevanje Skupnosti združiti z raziskavami, ki so namenjene razvoju nove generacije trajnostne jedrske tehnologije;
84.
poudarja, da kakršna koli nihanja cen urana v veliki meri ne bodo vplivala na proizvodnjo jedrske energije, ker cena tega goriva malo vpliva na ceno električne energije;
85.
poudarja potrebo po oblikovanju stabilnih pravnih in političnih okvirnih razmer zaradi dolgega časovnega obdobja za naložbe;
86.
opozarja na anketo Eurobarometra iz leta 2006, ki ugotavlja, da dobra ozaveščenost prebivalstva močno vpliva na njihovo stališče glede jedrske energije; zato poudarja pomen odprtega javnega dialoga o jedrski energiji v vsaki državi članici, da bi se pred sprejetjem političnih odločitev povečala ozaveščenost javnosti o pozitivnih in negativnih učinkih jedrske energije;
87.
poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za napredek v zvezi z vprašanjem končnega odlaganja, da se konča začasno odlaganje odpadkov blizu zemeljske površine;
88.
opozarja, da se pričakuje, da bodo reaktorji IV. generacije izboljšali učinkovitost uporabe goriva in zmanjšali količino odpadkov; zato poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na razvoj strukturnih materialov in optimizacijo uporabe jedrskega goriva, ter da podprejo projekte, katerih cilj je razvoj prototipov reaktorjev IV. generacije;
89.
ugotavlja, da lahko uporaba jedrske energije ustvari sinergije z obnovljivimi viri energije, na primer z uporabo izvirnih metod za učinkovito in poceni proizvodnjo vodika ali biogoriv;
90.
opozarja, da se po svetu načrtuje ali gradi na ducate jedrskih elektrarn in da je za evropske družbe bistveno, da sodeluje pri njihovi gradnji, tako z vidika poslovne strategije, kot za spodbujanje najstrožjih možnih varnostnih načel po celem svetu;
91.
na koncu opozarja na vlogo posojil Euratoma in poziva države članice, naj se dovoli uporaba tega pomembnega instrumenta tudi v prihodnje;
°
° °
92.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
