16.4.2009
PREDLOG RESOLUCIJE
k izjavi Sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) poslovnika,
ki ga predlagajo Graham Watson, Wolf Klinz in Margarita Starkevičiūtė
v imenu skupine ALDE
o srečanju skupine G 20 v Londonu 2. aprila 2009
Resolucija Evropskega parlamenta o srečanju skupine G 20 v Londonu 2. aprila 2009
Evropski parlament,
–
ob upoštevanju izjave voditeljev srečanja na vrhu skupine G 20 v Londonu in njihovih izjav o „krepitvi finančnega sistema“ in „zagotovitvi virov prek mednarodnih finančnih institucij“,
–
ob upoštevanju seznama držav, ki ne spoštujejo mednarodnih standardov za izmenjavo davčnih informacij, objavljenega 2. aprila 2009, ki ga je sestavila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj,
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta 19. in 20. marca 2009,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva (COM(2009)114) z dne 4. marca 2009,
–
ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni, ki ji je predsedoval Jacques De Larosière, o finančnem nadzoru EU,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. oktobra 2008 z naslovom Od finančne krize do okrevanja gospodarstva: evropski okvir za ukrepanje (COM(2008)706),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva,
–
ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 8. aprila 2009 z naslovom Podpora državam v razvoju pri spopadanju s krizo (COM(2009)160),
–
ob upoštevanju poročila Posledice svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom, ki ga je nedavno objavil Mednarodni denarni sklad,
–
ob upoštevanju člena 103(2) svojega poslovnika,
A.
ker gospodarska uspešnost po svetu v letu 2009 hitro pada in se po najbolj optimističnih napovedih le počasna oživitev pričakuje v letu 2010,
B.
ker se posledice finančne krize na realno gospodarstvo izražajo kot izjemne gospodarske razmere, ki zahtevajo pravočasne, usmerjene, začasne in sorazmerne ukrepe ter odločitve, kar bo prispevalo k iskanju rešitve za svetovno situacijo na področju gospodarstva in zaposlovanja brez primere,
C.
ker sta glavna izziva v boju z recesijo mednarodnega in evropskega gospodarstva zdaj pomanjkanje zaupanja na finančnih trgih in trgih kapitala ter naraščajoča brezposelnost,
D.
ker svetovni načrt za oživitev in reformo zajema naslednje cilje: (1) povrnitev zaupanja, rasti in zaposlovanja, (2) obnovitev finančnega sistema s ponovno vzpostavitvijo posojilnih dejavnosti, (3) okrepitev finančnih predpisov za obnovitev zaupanja, (4) financiranje in reforma mednarodnih finančnih ustanov, da bi premostili krizo in preprečili nove krize, (5) spodbujanje svetovne trgovine in naložb ter zavračanje protekcionizma in spodbujanje blaginje ter (6) razvoj vključujočega, zelenega in trajnostnega gospodarstva,
E.
ker je mednarodno makroekonomsko usklajevanje bistveno za oživitev in poznejšo obnovitev svetovnega gospodarstva,
F.
ker članstvo v euroobmočju krepi gospodarsko stabilnost v zadevnih državah članicah zaradi njihovih prizadevanj, da izpolnjujejo maastrichtska merila ter izvajajo pakt stabilnosti in rasti, pa tudi zaradi tega, ker so zaščitene pred nihanjem tečajev,
G.
ker se več držav članic srečuje z velikimi težavami v plačilni bilanci, tako da so nekatere primorane prositi za pomoč Mednarodni denarni sklad in EU,
H.
ker razvojni cilji tisočletja, zlasti izkoreninjenje skrajne revščine in lakote, pa tudi razvojni cilji in načela, dogovorjeni na konferencah Združenih narodov, oblikujejo jasno vizijo in morajo spodbuditi sodelovanje med državami AKP in EU v okviru sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja,
I.
ker so nekatere države donatorke zaradi finančne krize zmanjšale finančne prispevke za uradno razvojno pomoč, namenjeno državam v razvoju, ki imajo že tako ranljiva gospodarstva,
J.
ker so države AKP odvisne od izvoza blaga, ki predstavlja več kot 50 % njihovega prihodka v tuji valuti, ter se zaradi finančne krize zmanjšujejo izvoz iz mnogih držav v razvoju in tokovi nakazil v te države, dostop do posojil in tuje neposredne investicije, cene blaga pa padajo,
K.
ker nove ocene Po podatkih Svetovne banke. za leto 2009 kažejo, da bo nižja gospodarska rast prizadela 46 milijonov ljudi več, ki živijo z manj kot 1,25 USD na dan, kot se je pričakovalo pred krizo, poleg 130 do 155 milijonov ljudi, ki jih je leta 2008 zajela revščina zaradi strme rasti cen hrane in goriva, in ker bi vsak odstotek padca rasti v revščino pahnil nadaljnjih 20 milijonov ljudi,
L.
ker se rast mednarodne trgovine upočasnjuje zaradi pomanjkanja posojil in financ ter splošne upočasnitve svetovnega gospodarstva,
M.
ker je potrebno intenzivno večstransko sodelovanje, da bi preprečili protekcionistične ukrepe, ki jih lahko povzroči finančna/gospodarska kriza,
1.
pozdravlja svetovni načrt skupine držav G 20 za gospodarsko oživitev in reformo; poudarja, da so se na srečanju na vrhu skupine držav G 20 zastavili številni cilji, oblikovani na pomladanskem srečanju Evropskega sveta, ter je zadovoljen, ker je svetovni načrt skladen s prizadevanji, ki se že izvajajo v Evropski uniji, za sprejetje celovitejšega pristopa in ker preprečuje izvajanje nasprotujočih si politik, katerih učinki se medsebojno izničujejo; priznava vodilno vlogo, ki jo je EU prevzela na srečanju na vrhu, vendar vztraja, da je treba nadalje okrepiti usklajevanje EU;
2.
poudarja, da je treba vse prevzete obveznosti spoštovati v celoti, jih izvesti hitro ter podrobneje določiti na nacionalni in mednarodni ravni, da bi ponovno vzpostavili zaupanje in čim bolj povečali učinkovitost; je seznanjen z nalogo odbora za finančno stabilnost in Mednarodnega denarnega sklada za nadzor napredka pri dogovorjenem akcijskem načrtu ter ju poziva, naj Evropskemu parlamentu predstavita svoje poročilo;
3.
priznava, da imajo centralne banke pri teh prizadevanjih in hitrem znižanju obrestnih mer bistveno vlogo, ter pozdravlja obveznost držav G 20, da se vzdržijo konkurenčne devalvacije nacionalnih valut, ki bi lahko sprožila začaran krog; pozdravlja zaporedna znižanja obrestnih mer, ki jih je opravila Evropska centralna banka, da bi spodbudila rast, in njeno hitro zagotavljanje kratkoročnih finančnih sredstev, namenjenih oživljanju medbančnega posojanja; opozarja, da je treba ustvariti pogoje, ki omogočajo, da bi znižanje obrestnih mer občutili posojilojemalci;
4.
je zaskrbljen zaradi velikega najemanja posojil vlad; opozarja pred posledicami takšne politike, zlasti na srednje- in dolgoročno inflacijo, ter vztraja, da bi moralo biti najemanje posojil namenjeno kapitalskim naložbam v proizvodnjo; poudarja, da se je treba čim prej vrniti k dobrim državnim financam in zagotoviti dolgoročno proračunsko vzdržnost, da bi preprečili nalaganje pretežkega bremena na prihodnje generacije, saj je to treba posamezno obravnavati v okviru celotne zadolženosti;
5.
pozdravlja odločitev voditeljev držav G 20, da se dogovorijo o natančno določenem načrtu za izboljšanje regulativnega okvira in delovanje finančnih trgov; upa, da bo ta stopnja mednarodnega regulativnega usklajevanja brez primere, ki temelji na natančni oceni sedanjih pomanjkljivosti, vodila do pomembnih pozitivnih sprememb in zmanjšala možnosti ponovitve tovrstne krize;
6.
v celoti podpira odločitev, da ima pri usklajevanju dogovorjenega programa osrednjo vlogo na novo imenovani in razširjeni odbor za finančno stabilnost; podpira odločitev voditeljev držav G 20, da bo imel omenjeni odbor trdnejšo institucionalno podlago in več pristojnosti;
7.
poudarja pomen ponovne vzpostavitve zaupanja v finančnem sektorju, ki je bistveno za obnovitev dajanja posojil realnemu gospodarstvu, pa tudi za mednarodne kapitalske tokove; vztraja, da je treba takoj sprejeti ukrepe v zvezi z oslabljenimi bančnimi sredstvi, ki zavirajo posojila; poziva vlade držav članic EU, naj od bank zahtevajo popolno in pregledno razkritje poslabšanja v bilancah ter upoštevajo smernice Komisije o obravnavanju oslabljenih sredstev v bančnem sektorju Skupnosti, delujejo usklajeno in ob tem spoštujejo ustrezna pravila o konkurenci; poziva vlade držav skupine G 20, naj razkrijejo delovanje svojih programov za oslabljena sredstva in rezultate teh programov; priporoča čim tesnejše mednarodno sodelovanje in zavračanje finančnega in regulativnega protekcionizma;
8.
priznava, da so zgodnji ukrepi dokapitalizacije, ki so jih sprejele države članice, preprečili finančni zlom, vendar opozarja, da bi morala biti vladna pomoč bankam začasna in bi morala vključevati obveznosti za oblikovanje natančno opredeljenih strategij umika;
9.
meni, da so za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti bistvena zgodnja opozorila v zvezi z makroekonomskimi in finančnimi tveganji, pa tudi povečanje bonitetnega nadzora na makro- in mikroravni, zato poziva pristojne organe, naj sledijo priporočilu voditeljev držav skupine G 20 glede izmenjave informacij in dejavnega prispevanja k obvezni vzpostavitvi kolegijev nadzornikov za vse čezmejne finančne skupine;
10.
meni, da je treba spoštovati načela na visoki ravni, ki veljajo za čezmejno sodelovanje pri upravljanju krize; ob upoštevanju vse večjih povezav med nacionalnimi finančnimi sistemi poziva pristojne organe, naj sodelujejo na mednarodni ravni, da bi bili pripravljeni na finančne krize in bi jih obvladovali;
11.
se strinja, da je treba povečanje sistemskega tveganja omejiti, in priznava, da morajo za vse sistemsko pomembne institucije in akterje, vključno z alternativnimi investicijskimi skladi, ki imajo velik vpliv, veljati ustrezni predpisi in nadzor; obžaluje, da so ti predpisi in nadzor omejeni le na sistemsko pomembne institucije; ugotavlja, da je treba pozornost in predpise usmeriti na funkcijo in ne na subjekt; vztraja, da je treba razviti učinkovito sodelovanje in mehanizme za izmenjavo informacij med nacionalnimi organi, da bi zagotovili učinkovit čezmejni nadzor in se hkrati zavzemali za odprte trge;
12.
odobrava odločitev držav skupine G 20 za čimprejšnje sprejetje kapitalskega okvira Basel II in prizadevanja za okrepitev bonitetnih regulativnih standardov; ugotavlja, da so te države sicer pozvale k izboljšanju pobud za upravljanje tveganja listinjenja, niso pa določile kvantitativnih stopenj zadržanja v postopku listinjenja ali podale predlogov za skupne sisteme potrebne skrbnosti;
13.
pozdravlja odločitev skupine G 20 za spodbujanje celovitosti in preglednosti finančnih trgov ter večje odgovornosti finančnih akterjev; pozdravlja zavezo skupine G 20 za bolj trajnostno reformo sistemov nadomestil v okviru finančnega regulativnega pregleda ter vztraja, da morajo biti spodbude vezane na dolgoročno uspešnost ter da je treba preprečiti spodbude, ki napeljujejo na neodgovornosti, in zagotoviti veljavnost novih načel v celotnem gospodarstvu, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za vse;
14.
je seznanjen s črno listo držav, ki ne spoštujejo mednarodnih standardov, ki jo je objavila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj; v zvezi s tem pozdravlja odstranitev preostalih štirih držav s črnega seznama davčnih oaz, ki ga je sestavila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, saj so te kmalu po srečanju skupine G 20 pristale na pravila davčne preglednosti;
15.
pozdravlja ukrepe v zvezi z bonitetnimi agencijami, ki so namenjeni večji preglednosti in tesnejšemu sodelovanju med nacionalnimi nadzornimi organi; ostaja zaskrbljen zaradi pomanjkanja konkurence v tem sektorju in poziva k znatno nižjim oviram za vstop na trg;
16.
podpira zavezo skupine G 20 za povečanje virov, ki so na voljo svetovnim finančnim institucijam, za 850 milijard USD, da bi spodbudili rast na trgih v vzponu in državah v razvoju;
17.
pozdravlja potrditev obveznosti v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja in obljubo glede dodatnih 50 milijard USD, namenjenih „socialni zaščiti, krepitvi trgovine in zaščiti držav v razvoju in držav z nizkim prihodkom“;
18.
pozdravlja načrt skupine G 20 za reforme mednarodnih finančnih institucij in poziva, da se te reforme izvedejo čim hitreje ter da se vprašanja v zvezi z večjo preglednostjo in odgovornostjo obravnavajo na prihodnjih pomladanskih srečanjih Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada;
19.
pozdravlja napredek, ki ga je s svojo novo prilagodljivo kreditno linijo dosegel Mednarodni denarni sklad, tako da je opustil preteklo prakso predpisovalnega in togega okvira za posojila in izpolnjevanja pogojev, kar je ponazorila nedavna izjava, ki jo je Mednarodni denarni sklad zapisal v poročilu o posledicah svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom, ki pravi, da je treba „pri oblikovanju politike odhodkov dati prednost zaščiti ali razširitvi socialnih programov ali predložitvi odobrenih naložb in na splošno ohranitvi zagona za doseganje razvojnih ciljev tisočletja“;
20.
obžaluje, da so bile obljube skupine G 20 glede pomoči za trgovino in čezmorske razvojne pomoči nezadostne; poudarja, da izjava sicer omenja finančne ukrepe za povečanje virov, namenjenih državam v razvoju, prek Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada, vendar ne določa posebne obveznosti, da se za pomoč za trgovino namenijo dodatna sredstva;
21.
pozdravlja, da je skupina G 20 priznala pomen okolju prijaznejšega, nizkoogljičnega in bolj trajnostnega svetovnega gospodarstva; ugotavlja, da je na prihodnji konferenci v Köbenhavnu resnično treba doseči obvezujoč dogovor o podnebnih spremembah vendar poudarja, da bi morali voditelji držav skupine G 20 priznati širino svetovnih izzivov glede trajnosti, kot so ribištvo, gozdovi in pomanjkanje pitne vode, ki najbolj prizadenejo ljudi v državah v razvoju;
22.
poziva skupino G 20, naj prevzame vodilno vlogo pri nenehnih izzivih upravljanja svetovne trgovine, kot je potreba po zastopanosti raznolikosti držav v razvoju v forumih, ki odločajo o trgovini;
23.
opozarja na trajno pomanjkanje hrane, ki zahteva takojšnje ukrepe in znatno povečanje finančne pomoči za kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju;
24.
pozdravlja odločitev o spodbujanju svetovne trgovine in naložb ter zavračanju protekcionizma, ki bo ogrozil blaginjo;
25.
pozdravlja zavezo o pomoči za financiranje trgovine, ki bo zagotovila vsaj 250 milijard USD v prihodnjih dveh letih; poziva, da se obveznost spoštuje z novimi finančnimi sredstvi;
26.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, parlamentom in vladam držav članic, državam članicam skupine G 20 in Mednarodnemu denarnemu skladu.
