A7-0166/2010
3.6.2010
***I
POROČILO
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
(KOM(2009)0501 – C7‑0169/2009 – 2009/0142(COD))
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Poročevalec:
José Manuel García-Margallo y Marfil
PE 438.408v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
*** Postopek odobritve
***I Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)
***II Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)
***III Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)
Spremembe besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko v osnutku akta ni spremenjena, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV...................................................................................................................124
MNENJE Odbora za ustavne zadeve ......................................................................127
MNENJE Odbora za proračun ...................................................................................173
MNENJE Odbora za pravne zadeve .........................................................................180
POSTOPEK............................................................................................................................193
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
( KOM(2009)0501 – C7‑0169/2009 – 2009/0142(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu ( KOM(2009)0501 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C7-0169/2009 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ ( KOM(2009)0665 ),
– ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
Mnenje z dne 22. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu). ,
– ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za pravne zadeve, Odbora za proračun ter Odbora za ustavne zadeve ( A7-0166/2010 ),
1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2. Meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, vendar je preostala razlika v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih dejavnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato ponovno poziva k reviziji večletnega finančnega okvirja skupaj s konkretnimi predlogi za njegovo prilagoditev in pregled pred koncem prvega semestra 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in zlasti njegovih točk 21 do 23 za zagotovitev financiranja evropskega bančnega organa, ne da bi hkrati ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, in za zagotovitev, da bo ohranjena zadostna rezerva v podrazdelku 1a;
3. poudarja, da se za ustanovitev organa uporabijo določbe iz točke 47 medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev tega organa, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bo pravočasno dosežen sporazum o financiranju tega organa v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;
4. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;
5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa ( bančništvo )
(Sprememba velja za celotno besedilo.)
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava Skupnosti in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.
(1) Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za finančno globalizacijo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, enotne uporabe prava Unije in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1a) Že dolgo pred nastopom finančne krize je Parlament redno pozival h krepitvi resnično enakih pogojev za vse udeležence na evropski ravni in obenem opozarjal na pomembne pomanjkljivosti pri evropskem nadzoru nad vedno bolj integriranimi finančnimi trgi (v svojih resolucijah z dne 13. aprila 2000 o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt 1 , v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2002 o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji 2 , v svoji resoluciji z dne 11. julija o politiki finančnih storitev (2005-2010) – Bela knjiga 3 , v svoji resoluciji z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala 4 , v svoji resoluciji z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora 5 , v svoji resoluciji z dne 22. aprila 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) 6 ter v svoji resoluciji z dne 23. aprila 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih agencijah 7 ).
________________________________
1 UL L 40, 7.2.2001, str. 453.
2 UL C 25 E, 29.1.2004, str. 394.
3 UL C 175 E, 10.7.2008, str. xx.
4 UL C 8 E, 14. 1. 2010, str. 26.
5 UL C 9 E, 15. 1. 2010, str. 48.
6 Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0251 .
7 Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0279 .
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2) V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière, so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za daljnosežne reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v Skupnosti . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja.
(2) V poročilu, ki ga je 25. februarja 2009 na zahtevo Komisije objavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval J. de Larosière (Larosièrovo poročilo) , so ugotovili, da je treba okrepiti nadzorni okvir za zmanjšanje tveganja in resnosti prihodnjih finančnih kriz. Poročilo je vključevalo priporočila za reforme strukture nadzora nad finančnim sektorjem v Uniji . Navedena skupina strokovnjakov je ugotovila tudi, da je treba vzpostaviti evropski sistem finančnih nadzornih organov, ki ga sestavljajo trije evropski nadzorni organi, in sicer eden za bančni sektor, eden za sektor vrednostnih papirjev ter eden za sektor zavarovanj in poklicnih pokojnin, poleg tega pa je treba ustanoviti tudi evropski svet za sistemska tveganja. Priporočila iz poročila predstavljajo najnižjo raven sprememb, ki so po mnenju strokovnjakov potrebne za preprečitev podobne krize v prihodnje.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(3) Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009 „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja, v sporočilu z dne 27. maja 2009 „Evropski finančni nadzor“ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira.
(3) Komisija je v sporočilu z dne 4. marca 2009 „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ predlagala pripravo osnutka zakonodaje za vzpostavitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov in evropskega organa za sistemska tveganja, v sporočilu z dne 27. maja 2009 „Evropski finančni nadzor“ pa je navedla več podrobnosti o mogoči strukturi takega novega nadzornega okvira , vendar ni vključila vseh priporočil iz Larosièrovega poročila .
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4a) Voditelji držav skupine G 20 so 2. aprila 2009 v izjavi voditeljev z naslovom „Globalni načrt za obnovo in reforme“ izrazili svojo željo po oblikovanju močnejšega, globalno skladnejšega nadzornega in regulativnega okvira za finančni sektor prihodnosti, ki bo podpiral vzdržno globalno rast, ob upoštevanju potreb podjetij in državljanov.“ Na vrhunskem srečanju skupine G-20 v Pittsburghu leta 2009 je bil MDS pozvan, da pripravi „poročilo ... o ... kako bi lahko finančni sektor pošteno in bistveno prispeval k plačilu bremen, povezanih s posegi države pri reševanju bančnega sistema“. V vmesnem poročilu z dne 16. aprila 2010 z naslovom „Pošten in bistven prispevek finančnega sektorja“, katerega namen je bil izpolniti to zahtevo, je med drugim navedeno, da bi morali biti neposredni fiskalni stroški napak finančnega sektorja zajeti v prispevku za finančno stabilnost in tudi kriti iz tega prispevka, ki je povezan s kredibilnim in učinkovitim mehanizmom reševanja. Pošten in bistven prispevek bi zagotovil, da ta panoga prispeva h kritju stroškov morebitnega reševanja in bi tudi zmanjšal sistemsko tveganje. Če se mehanizem reševanja pravilno opredeli, potem vlade v prihodnosti ne bodo več prisiljene reševati institucij, ki so preveč pomembne, prevelike ali preveč povezane, da bi propadle.“
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Uvodna izjava 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4b) V sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 je navedeno, da je kratkoročna ključna prednostna naloga oblikovanje ambiciozne politike, ki nam bo v prihodnosti omogočila boljše preprečevanje finančnih kriz in po potrebi boljše ukrepanje v primeru takšne krize, in ki bo glede na posebne odgovornosti finančnega sektorja v sedanji krizi vključila tudi ustrezen prispevek finančnega sektorja. Na svojem srečanju 25. in 26. marca 2010 je Evropski svet sklenil, da je napredek še zlasti potreben pri vprašanjih kot so... sistemske institucije, finančni instrumenti za krizno upravljanje; večja preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov in preučitev posebnih ukrepov v zvezi z instrumenti zamenjave kreditnega tveganja državnih obveznic.“
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Uvodna izjava 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(5) Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov.
(5) Finančna in gospodarska kriza je povzročila dejanska in resna tveganja za stabilnost finančnega sistema in delovanja notranjega trga. Obnovitev in vzdrževanje stabilnega in zanesljivega finančnega sistema je nepogrešljiv pogoj za ohranjanje zaupanja in skladnosti na notranjem trgu ter s tem za ohranjanje in izboljšanje pogojev za vzpostavitev v celoti integriranega in delujočega notranjega trga na področju finančnih storitev. Poleg tega globlji in bolj integrirani finančni trgi zagotavljajo boljše priložnosti za financiranje in razpršitev tveganja ter tako prispevajo k izboljšanju sposobnosti gospodarstev za obvladovanje pretresov.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6) Skupnost je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov, ki ostajajo svetovalni organi Komisije . Skupnost ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko je isto pravno besedilo mogoče razlagati na različne načine. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga Skupnosti za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo Skupnosti , je treba oblikovati evropski sistem nadzornih organov .
(6) Unija je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov. Unija ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko je isto pravno besedilo mogoče razlagati na različne načine. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga Unije za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo Unije , je treba oblikovati evropski sistem finančnih nadzornih organov .
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Uvodna izjava 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7) Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Skupnosti , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni, osrednjo vlogo pri nadzoru nad čezmejnimi skupinami pa imajo kolegiji nadzornih organov . Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej Skupnosti . Poleg Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge je treba ustanoviti Evropski bančni organ (to so evropski nadzorni organi ).
(7) Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti povezana mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Unije , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni. Finančne institucije bi morali nadzorovati kolegiji nadzornikov. Evropski nadzorni organ (bančništvo) (organ) bi moral biti pristojen za nadzor nad finančnimi institucijami, ki izpolnjujejo merila v zvezi s sistemskim tveganjem do te mere, da bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema Unije, če nacionalni organ ni bil uspešen pri izvajanju svojih pooblastil. Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej Uniji . Poleg organa, Evropskega nadzornega organa (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi) je treba ustanoviti Evropski nadzorni organ (skupni odbor) . Evropski odbor za sistemska tveganja bi moral biti del Evropskega sistema finančnih nadzornih organov.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Uvodna izjava 8
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(8) Evropski nadzorni organi morajo nadomestiti Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/78/ES, Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/79/ES, in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/77/ES, ter prevzeti vse naloge in pristojnosti teh odborov. Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo.
(8) Evropski nadzorni organ mora nadomestiti Odbor evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/78/ES, Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/79/ES, in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2009/77/ES, ter prevzeti vse naloge in pristojnosti teh odborov. Obseg delovanja vsakega organa je treba jasno opredeliti. Kadar to zahtevajo institucionalni razlogi in pristojnosti, določene v Pogodbi o delovanju Evropske unije , je treba v mrežo nadzornih dejavnosti vključiti tudi Komisijo.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Uvodna izjava 9
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(9) Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: organ) mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti tudi z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic, zaščiti deponentov in vlagateljev, zagotovitvi integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, zaščiti stabilnosti finančnega sistema ter krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi. Da lahko organ izpolnjuje svoje cilje, je nujno in ustrezno, da je organ Skupnosti s statusom pravne osebe ter je pravno, upravno in finančno neodvisen.
(9) Organ mora prispevati k izboljšanju delovanja notranjega trga, zlasti tudi z zagotavljanjem visoke, učinkovite in skladne stopnje zakonske ureditve in nadzora ob upoštevanju različnih interesov vseh držav članic in različne narave finančnih institucij. Organ mora varovati javne vrednote kot so stabilnost finančnega sistema, solventnost in likvidnost finančnih institucij, preglednost trgov in finančnih proizvodov ter zaščita deponentov in vlagateljev. Organ bi moral prav tako preprečiti regulatorno arbitražo in zagotoviti enake konkurenčne pogoje ter krepiti mednarodno usklajevanje nadzora v korist gospodarstva na splošno, vključno s finančnimi institucijami ter drugimi zainteresiranimi stranmi, potrošniki in zaposlenimi , ob upoštevanju potrebe po krepitvi konkurence in inovacij na notranjem trgu, ter zagotoviti konkurenčnost v svetovnem merilu. Njegove naloge bi morale vključujevati tudi spodbujanje konvergence nadzora, svetovanje institucijam EU na področju regulacije in nadzora bančništva, plačil in elektronskega denarja ter s tem povezanih vprašanj upravljanja podjetij, revizij in finančnega poročanja.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Uvodna izjava 9 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(9a) Da lahko organ izpolnjuje svoje cilje, je nujno in ustrezno, da je organ EU s statusom pravne osebe ter je pravno, upravno in finančno neodvisen. V skladu s predlogom Baselskega odbora za bančni nadzor, bi moral organ razpolagati s pooblastilli za obravnavo skladnosti z zakonodajo ter vprašanj v zvezi z varnostjo in stabilnostjo, zlasti tistih, ki so povezana s sistemskimi in čezmejnimi tveganji.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Uvodna izjava 9 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(9b) Odbor za finančno stabilnost, Banka za mednarodne poravnave, Mednarodni denarni sklad in skupina G-20 so 28. oktobra 2009 opredelili sistemsko tveganje kot „tveganje za prekinitev finančnih storitev, ki jo (i) povzroči oslabitev celotnega finančnega sistema ali njegovih delov in ki (ii) ima lahko resne negativne posledice za realno gospodarstvo. Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne“.
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Uvodna izjava 9 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(9c) „čezmejno tveganje“ v skladu s temi institucijami pomeni vsako tveganje, ki ga povzročajo ekonomska neravnovesja ali finančne motnje v vseh delih Unije, ki bi lahko imele velike negativne posledice za transakcije med nosilci gospodarskih dejavnosti dveh ali več držav članic, za delovanje notranjega trga ali za javne finance v Uniji ali kateri koli njeni državi članici.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Uvodna izjava 10
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(10) Sodišče Evropskih skupnosti je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu) potrdilo, da je člen 95 Pogodbe, ki se nanaša na sprejetje ukrepov za približevanje zakonodaje za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, primerna pravna podlaga za ustanovitev „organa Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja“, kadar so naloge, dodeljene takemu organu, tesno povezane s področji, ki so predmet predpisov o približevanju nacionalne zakonodaje. Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil Skupnosti ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda Skupnosti v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi člena 95 Pogodbe .
(10) Sodišče Evropske unije je v sodbi z dne 2. maja 2006 v zadevi C-217/04 (Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu) razsodilo, da : „iz ničesar v besedilu člena 95 Pogodbe ES [zdaj člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije] se ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti na podlagi te določbe, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnega izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi “ 1 in so naloge, dodeljene takemu organu, tesno povezane s področji, ki so predmet predpisov o približevanju nacionalne zakonodaje. Cilj in naloge organa, tj. pomagati pristojnim nacionalnim nadzornim organom pri dosledni razlagi in uporabi pravil Unije ter prispevati k finančni stabilnosti, potrebni za finančno integracijo, so tesno povezani s cilji pravnega reda Unije v zvezi z notranjim trgom za finančne storitve. Zato je treba organ ustanoviti na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije .
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11) Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij, Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij in Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog.
(11) Pravni dokumenti, v katerih so določene naloge pristojnih organov držav članic, vključno z njihovim medsebojnim sodelovanjem in sodelovanjem s Komisijo, so: Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij, Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij in Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog. Uporaba te uredbe za Direktivo 94/19/ES ne bi smela posegati v tekoče razprave o pregledu te direktive niti na morebitne pristojnosti, ki bi se na podlagi pregleda lahko podelile organu.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Uvodna izjava 12
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12) Obstoječa zakonodaja Skupnosti , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo.
(12) Obstoječa zakonodaja Unije , ki ureja področje, zajeto v tej uredbi, vključuje tudi Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev 1 , Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja 2 ter ustrezne dele Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma in Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo.
1 UL L 345, 8.12.2006, str. 1.
2 UL L 267, 10.10.2009, str. 7.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Uvodna izjava 13
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13) Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej Skupnosti . Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem.
(13) Zaželeno je, da organ spodbuja usklajen pristop na področju zajamčenih vlog za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in enakovredne obravnave deponentov po vsej Uniji . Ker so sistemi zajamčenih vlog predmet upravnega nadzora v njihovih državah članicah in ne regulativnega nadzora, mora biti organ sposoben uresničevati svoja pooblastila na podlagi te uredbe v zvezi s sistemom zajamčenih vlog in njegovim upravljavcem. Vloga organa se pregleda, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge.
Obrazložitev
Vlogo organa na področju zajamčenih vlog je treba pregledati, ko bo ustanovljen Evropski sklad za zajamčene vloge.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Uvodna izjava 14
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Skupnosti , zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te osnutke tehničnih standardov potrditi v skladu s pravom Skupnosti, da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek . Osnutke tehničnih standardov mora sprejeti Komisija. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Skupnosti, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomeni kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Skupnosti za področje finančnih storitev. Za zagotovitev neprekinjenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba določiti časovni rok za odločitev Komisije o njihovi potrditvi .
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih regulativnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Unije , zaupa priprava osnutkov regulativnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija bi morala imeti pooblastila, da sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s regulativnimi standardi na področju finančnih storitev .
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe
Uvodna izjava 15
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(15) Postopek oblikovanja tehničnih standardov iz te uredbe ne vpliva na pooblastila Komisije, da na lastno pobudo sprejme izvedbene ukrepe na podlagi postopkov komitologije na drugi stopnji Lamfalussyjeve strukture, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Skupnosti. Vprašanja, ki jih zadevajo tehnični standardi, ne vključujejo političnih odločitev, njihovo vsebino pa omejujejo dokumenti Skupnosti, sprejeti na prvi stopnji. Oblikovanje osnutkov standardov v organu zagotavlja, da v celoti izkoristi specializirano strokovno znanje nacionalnih nadzornih organov.
(15) Komisija mora osnutke regulativnih standardov potrditi, da postanejo pravno zavezujoči. Če na primer ne bodo združljivi s pravom Evropske unije, če ne bodo upoštevali načela sorazmernosti ali bodo v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve, kot izhajajo iz pravnega reda Unije za področje finančnih storitev, jih bo treba spremeniti. Za zagotovitev gladkega in hitrega postopka sprejemanja teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe
Uvodna izjava 16
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(16) Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje nezavezujočih smernic in priporočil o uporabi zakonodaje Skupnosti . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil navedejo svoje razloge za tako ravnanje.
(16) Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v regulativnih standardih, pooblastila za izdajanje smernic in priporočil o uporabi zakonodaje Unije . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil za zagotovitev popolne preglednosti za udeležence na trgu javno razloge za tako ravnanje. Na področjih, ki jih regulativni standardi ne zajemajo, mora organ oblikovati in razširjati najboljše prakse.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe
Uvodna izjava 17
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(17) Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje Skupnosti je osnovni pogoj za integriteto, učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v Skupnosti . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Skupnosti . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Skupnosti opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.
(17) Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe evropske zakonodaje je osnovni pogoj za integriteto, preglednost, učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v Uniji . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Unije . Ta mehanizem bi bilo treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Unije opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.
Predlog spremembe
24
Predlog uredbe
Uvodna izjava 19
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(19) Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom, je treba Komisiji dodeliti pooblastila, da na zadevni nacionalni nadzorni organ naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava Skupnosti , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena 226 Pogodbe .
(19) Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom, mora organ v skladu z rokom, ki ga je določil, na zadevni nacionalni nadzorni organ nemudoma nasloviti odločbo za zagotovitev spoštovanja prava Unije , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije .
Predlog spremembe
25
Predlog uredbe
Uvodna izjava 21
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(21) Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v Skupnosti zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni Skupnosti . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah. Ker opredelitev izrednih razmer vključuje precej presoje, je treba za to pooblastiti Komisijo. Organu je treba za zagotovitev učinkovitega odziva na izredne razmere v primeru neukrepanja pristojnih nacionalnih nadzornih organov dodeliti pooblastilo, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti , ki se neposredno uporablja zanje, katerih cilj je ublažitev posledic krize in povrnitev zaupanja v trge.
(21) Resna ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ali stabilnosti finančnega sistema v Uniji zahteva hiter in usklajen odziv na ravni Unije . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah. Kdaj gre za izredne razmere, mora opredeliti Evropski odbor za sistemska tveganja. Organu je treba za zagotovitev učinkovitega odziva na izredne razmere v primeru neukrepanja pristojnih nacionalnih nadzornih organov dodeliti pooblastilo, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije , ki se neposredno uporablja zanje, katerih cilj je ublažitev posledic krize in povrnitev zaupanja v trge.
Predlog spremembe
26
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22) Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum. Pristojnost organa mora zajemati spore v zvezi s postopkovnimi obveznostmi v procesu sodelovanja ter razlago in uporabo prava Skupnosti v nadzornih odločitvah/sklepih. Upoštevati je treba obstoječe mehanizme sprave, določene v sektorski zakonodaji. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti , ki se neposredno uporablja zanje.
(22) Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum. Pristojnost organa mora zajemati spore v zvezi s postopkovnimi obveznostmi v procesu sodelovanja ter razlago in uporabo prava Unije v nadzornih odločitvah/sklepih. Upoštevati je treba obstoječe mehanizme sprave, določene v sektorski zakonodaji. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije , ki se neposredno uporablja zanje. Enako velja za nesoglasja v kolegiju nadzornih organov.
Predlog spremembe
27
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22a) Kriza je razkrila velike razpoke v sedanjih pristopih k nadzoru čezmejnih finančnih ustanov, zlasti največjih in najkompleksnejših, katerih stečaj lahko povzroči sistemsko škodo. Do teh pomanjkljivosti pride zaradi različnih področij delovanja finančnih ustanov in nadzornih organov. Prve delujejo na trgu brez meja, drugi pa vsakodnevno preverjajo, ali njihova pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja.
Predlog spremembe
28
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22b) Usklajevalni mehanizem, s katerim so skušali rešiti to asimetrijo, se je izkazal za nezadostnega. Kot je zapisano v Turnerjevem poročilu, objavljanem marca 2009 „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalno zavarovanje depozitov, ni trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“. 1
_____________
1 str. 101.
Predlog spremembe
29
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22c) Za odpravo asimetrije sta le dve možnosti: ali dati več pooblastil nadzornikom države gostiteljice (rešitev na nacionalni ravni) ali ustvariti zares alternativen evropski organ (rešitev na ravni Unije). Kot je zapisano tudi v Turnerjevem poročilu: „Smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“
Predlog spremembe
30
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22d) V skladu z nacionalno rešitvijo bi lahko država gostiteljica zavrnila lokalnim podružnicam pravico do delovanja, od tujih institucij zahtevala, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki v državi delujejo, kar bi povzročilo več protekcionizma.
Predlog spremembe
31
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 e (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22e) V skladu z rešitvijo na ravni Unije bi bilo treba okrepiti kolegije nadzornih organov, ki nadzorujejo čezmejne institucije, in izvesti postopen prenos nadzornih pooblastil nad insitucijami, ki izpolnjujejo merila v zvezi s sistemskim tveganjem, na organe Unije. Ta nadzorni okvir bi moral vključevati čezmejne ali nacionalno delujoče finančne institucije, katerih finančni zlom bi lahko ogrozil stabilnost notranjega finančnega trga Unije.
Predlog spremembe
32
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 f (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22f) Kolegiji nadzornih organov morajo imeti pristojnost za opredeljevanje pravil nadzora, da spodbudijo skladnejšo uporabo zakonodaje Unije. Organ mora imeti pravico do polnopravne udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizirata delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij med kolegiji ter spodbudita njihova usklajenost in doslednost pri uporabi prava Unije. Organ mora prevzeti vodilno vlogo pri nadzoru mednarodnih finančnih institucij, ki delujejo v Evropski uniji. Imeti mora tudi zavezujočo vlogo mediatorja za reševanje sporov med nacionalnimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
33
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 g (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22g) Kolegiji nadzornikov bi morali imeti pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in usklajenem nadzoru mednarodnih finančnih institucij, za katere ni pristojen organ, večinoma pa razlike med nacionalnimi standardi in praksami ostanejo. Če so nadzorne prakse razdrobljene, približevanje temeljnih finančnih predpisov ne zadošča. Kot je poudarjeno tudi v de Larosièrovem poročilu, je treba „preprečiti izkrivljanje konkurence in regulativno arbitražo zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“.
Predlog spremembe
34
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23) Kolegiji nadzornih organov imajo pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in doslednem nadzoru nad finančnimi institucijami, ki delujejo čezmejno. Organ mora imeti polnopravno pravico do udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizira delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij znotraj njih ter okrepi približevanje in usklajenost kolegijev pri uporabi prava Skupnosti.
črtano
Predlog spremembe
35
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23a) Bonitetni nadzor nad finančnimi institucijami, ki izpolnjujejo merila za sistemsko tveganje, je treba zaupati organu, če nacionalni nadzorni organi niso pravočasno in pravilno uporabili svojih pooblastil. Nacionalni nadzorni organi morajo upoštevati navodila organa, ki se nanašajo na institucije, ki izpolnjujejo merila za sistemsko tveganje. Organ deluje preko nacionalnih nadzornih organov.
Predlog spremembe
36
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23b) Zato je treba vzpostaviti nov okvir za obvladovanje finančne krize, ker obstoječ mehanizem za zagotavljanje stabilnosti finančnega sistema ne deluje. Ključni elementi kriznega upravljanja so skupna pravila in instrumenti za reševanje finančnega položaja (izvajanje in financiranje reševanja velikih, čezmejnih in/ali povezanih institucij v krizi).
Predlog spremembe
37
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23c) Treba je opredeliti sistemsko tveganje in pri tem upoštevati mednarodne standarde, zlasti tiste, ki jih je sprejel Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad, Mednarodno združenje zavarovalnih nadzornikov(IAIS) in skupina držav G-20. Medsebojna povezanost, zamenljivost in pravočasnost so najpogosteje uporabljena merila za opredelitev sistemskega tveganja. Odvisno od tega, v kolikšni meri finančne institucije izpolnjujejo merila sistemskega tveganja, spadajo v pristojnost organa in zanje velja obveznost, da prispevajo k Evropskemu skladu za zajamčene vloge in Evropskemu skladu za bančno stabilnost.
Predlog spremembe
38
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23d) Da bi zagotovili soodgovornost čezmejnih finančnih institucij, zaščitili interese deponentov Unije ter zmanjšali stroške finančne krize za davkoplačevalce, je treba ustanoviti Evropski sklad za zajamčene vloge, da bi financirali ustrezno likvidacijo ali sanacijo čezmejnih finančnih institucij, ki so se znašle v krizi, in bi lahko ogrozile finančno stabilnost notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi se moral financirati iz prispevkov teh institucij, z izdajo svojih dolžniških certifikatov oziroma v izrednih razmerah iz prispevkov prizadetih držav članic v skladu s poprej dogovorjenimi merili v spremenjenem memorandumu o soglasju. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v nacionalne sisteme zajamčenih vlog.
Predlog spremembe
39
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 e (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23e) Evropski sklad za bančno stabilnost bi moral financirati ustrezno likvidacijo ali sanacijo finančnih institucij v težavah, če bi te lahko ogrozile finančno stabilnot notranjega finančnega trga Unije. Sklad bi se moral financirati z ustreznimi prispevki iz finančnega sektorja. Prispevki v sklad bi morali nadomestiti prispevke v podobne nacionalne sklade.
Predlog spremembe
40
Predlog uredbe
Uvodna izjava 24
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(24) Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij. Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti lahko nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge, sam odloča o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti je lahko ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo Skupnosti se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
(24) Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij ter še posebej finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti . Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti bi moral imeti nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge, možnost sam odločati o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto organa ali drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti je lahko ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo Unije se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti in nadzorovati sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani. Poleg tega mora tudi zbirati in razširjati primere dobrih praks na področju prenosa nalog in sporazumov o prenosu.
Predlog spremembe
41
Predlog uredbe
Uvodna izjava 27
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(27) Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv Skupnosti v zvezi z nadzorom, zlasti kadar lahko neugodne razmere ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v Skupnosti . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi.
(27) Organ mora dejavno spodbujati usklajen odziv Unije v zvezi z nadzorom, zlasti da zagotovi pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v Uniji . Zato mu je poleg pooblastil za ukrepanje v izrednih razmerah treba dodeliti tudi splošno funkcijo usklajevanja znotraj evropskega sistema finančnih nadzornih organov. Ukrepi organa morajo biti osredotočeni zlasti na neprekinjen pretok vseh ustreznih informacij med pristojnimi organi.
Predlog spremembe
42
Predlog uredbe
Uvodna izjava 28
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(28) Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja, kadar je to potrebno. Organ mora usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej Skupnosti , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija.
(28) Za zaščito finančne stabilnosti je treba zgodaj opredeliti čezmejne in medsektorske trende, mogoča tveganja in ranljivosti, ki izhajajo iz mikrobonitetne ravni. Organ mora v okviru svoje pristojnosti spremljati in oceniti takšen razvoj ter redno ali po potrebi priložnostno obveščati Evropski parlament, Svet, Komisijo, druge evropske nadzorne organe in Evropski odbor za sistemska tveganja, kadar je to potrebno. Organ mora tudi začenjati in usklajevati tudi teste izjemnih situacij po vsej Uniji , s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih ustanov na neugodne razmere na trgu, in zagotoviti, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija. Da bi organ pri opravljanju svojih funkcij ukrepal na podlagi informacij, mora izvajati ekonomske analize trgov in učinka morebitnega dogajanja na trgu.
Obrazložitev
Na podlagi ekonomske analize bo lahko evropski nadzorni organ sprejemal bolj obveščene odločitve o učinkih svojih ukrepov za širši trg ter o posledicah dogajanja na širšem trgu za njegove ukrepe. To je v skladu z najboljšimi praksami na ravni držav članic.
Predlog spremembe
43
Predlog uredbe
Uvodna izjava 29
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(29) Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ spodbujati dialog in sodelovanje z nadzornimi organi zunaj Skupnosti . V celoti mora spoštovati obstoječe vloge in pristojnosti evropskih institucij v zvezi z organi zunaj Skupnosti in v mednarodnih forumih.
(29) Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ zastopati Unijo v dialogu in sodelovanju z nadzornimi organi zunaj Unije .
Predlog spremembe
44
Predlog uredbe
Uvodna izjava 32
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(32) Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ mora Evropskemu odboru za sistemska tveganja posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ, zagotoviti nadaljnje spremljanje.
(32) Tesno sodelovanje med organom in Evropskim odborom za sistemska tveganja je bistveno, da se zagotovi popolnoma učinkovito delovanje Evropskega odbora za sistemska tveganja ter da se spremlja nadaljnje ukrepanje ob njegovih opozorilih in priporočilih. Organ in Evropski odbor za sistemska tveganja morata Evropskemu odboru za sistemska tveganja posredovati vse pomembne informacije. Podatke, povezane s posameznimi podjetji, je treba zagotoviti le na podlagi obrazložene zahteve. Organ mora po prejemu opozoril ali priporočil, ki jih Evropski odbor za sistemska tveganja naslovi na organ ali nacionalni nadzorni organ, po potrebi zagotoviti nadaljnje spremljanje.
Obrazložitev
Boljša razlaga besedila.
Predlog spremembe
45
Predlog uredbe
Uvodna izjava 33
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(33) Organ se mora z zainteresiranimi stranmi po potrebi posvetovati o tehničnih standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom. Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v Skupnosti (vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve), njihovo osebje ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo Skupnosti .
(33) Organ se mora z zainteresiranimi stranmi posvetovati o regulativnih standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom. Pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov, smernic in priporočil mora izvesti oceno učinka. Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v Uniji ( ki zastopajo različne modele in velikosti finančnih institucij in podjetij, vključno, kot je ustrezno, institucionalne vlagatelje in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve), sindikati, akademiki ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo Unije .
Predlog spremembe
46
Predlog uredbe
Uvodna izjava 33 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(33a) Neprofitne organizacije so v primerjavi s pridobitnimi predstavniki sektorja, ki imajo dovolj sredstev in povezav, v razpravi o prihodnosti finančnih storitev in v s tem povezanem postopku sprejemanja odločitev, potisnjene na obrobje. To prikrajšanost je treba izravnati tako, da se zagotovi zadostno financiranje predstavnikov neprofitnih organizacij v interesni skupini za bančništvo.
Predlog spremembe
47
Predlog uredbe
Uvodna izjava 34
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(34) Države članice imajo ključno odgovornost za ohranjanje finančne stabilnosti na področju kriznega upravljanja , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij. Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju.
(34) Države članice imajo ključno odgovornost za zagotavljanje usklajenega kriznega upravljanja in za ohranjanje finančne stabilnosti v kriznih razmerah , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij. Delujejo usklajeno v okviru in v skladu z načeli ekonomske in monetarne unije. Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev. Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju.
Predlog spremembe
48
Predlog uredbe
Uvodna izjava 34 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(34a) V treh letih po začetku veljavnosti uredbe o vzpostavitvi takšnega mehanizma Komisija na podlagi pridobljenih izkušenj določi na ravni Unije jasne in smotrne smernice o tem, kdaj lahko države članice uporabi zaščitni ukrep. Uporaba zaščitne klavzule s strani držav članic se oceni glede na te smernice.
Obrazložitev
Predlog Komisije ne vključuje smernic o tem, kdaj odločba posega v nacionalne fiskalne pristojnosti. Treba je zagotoviti pravno varnost, na kateri temelji fiskalna odgovornost, da bi omogočili enake konkurenčne pogoje za nacionalne organe in udeležence na finančnem trgu po vsej EU. Treba je splošno določiti in se dogovoriti o jasnih smernicah, ki bodo določale, kdaj gre za kršitev fiskalne odgovornosti.
Predlog spremembe
49
Predlog uredbe
Uvodna izjava 34 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(34b) Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah mora biti, če se država članica odloči za zaščitni ukrep, o tem obenem z organom, Svetom in Komisijo obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo zaščitnega ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake.
Predlog spremembe
50
Predlog uredbe
Uvodna izjava 36
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(36) Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropske centralne banke in drugih dveh evropskih nadzornih organov morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu Skupnosti . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem tehničnih standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami, je treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v Pogodbi , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor.
(36) Odbor nadzornikov, ki ga sestavljajo vodje ustreznih pristojnih organov iz vsake države članice in ga vodi predsednik organa, je glavno telo odločanja v organu. Predstavniki Komisije, Evropskega odbora za sistemska tveganja, Evropske centralne banke, Evropskega nadzornega organa (zavarovanja in pokojnine) in Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi) morajo sodelovati kot opazovalci. Člani odbora nadzornikov morajo delovati neodvisno in samo v interesu Unije . Za splošne dokumente, vključno s tistimi v zvezi s sprejetjem regulativnih standardov, smernic in priporočil ter proračunskimi zadevami, je treba uporabiti pravila o kvalificirani večini, kot so določena v členu 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije , medtem ko je treba za vse druge sklepe/odločbe uporabiti navadno večino članov. Primere v zvezi z reševanjem sporov med nacionalnimi nadzornimi organi mora preučiti ožji odbor.
(Imena organov je treba spremeniti v vsem besedilu.)
Predlog spremembe
51
Predlog uredbe
Uvodna izjava 38
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(38) Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga v javnem izbirnem postopku izbere odbor nadzornikov . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.
(38) Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga na podlagi javnega izbirnega postopka, ki ga vodi Komisija, ki tudi pripravi kratek seznam kandidatov, izbere Evropski parlament . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.
Predlog spremembe
52
Predlog uredbe
Uvodna izjava 39
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(39) Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati v skupnem odboru evropskih nadzornih organov in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor evropskih nadzornih organov mora prevzeti vse funkcije skupnega odbora za finančne konglomerate . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ali Evropskega organa za vrednostne papirje in trge .
(39) Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati prek evropskih nadzornih organov (skupnega odbora) („skupni odbor“) in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor mora usklajevati dejavnosti treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organi vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega nadzornega organa (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine) ali Evropskega nadzornega organa ( vrednostni papirji in trgi ). Skupnemu odboru bi morali izmenično po načelu 12-mesečne rotacije predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov. Predsednik skupnega odbora mora biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor mora imeti stalni sekretariat, ki ga sestavljajo uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in omogočati izmenjavo neuradnih informacij ter razvoj skupnega kulturnega pristopa v vseh treh evropskih nadzornih organih.
Obrazložitev
Da se okrepi vloga skupnega odbora v procesu usklajevanja dela organov, kot je navedeno v Skinnerjevem poročilu.
Predlog spremembe
53
Predlog uredbe
Uvodna izjava 41
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije. V zvezi s prispevkom Skupnosti je treba uporabljati proračunski postopek Skupnosti . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije. Da bo Unija financirala organ, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju . Uporabljati je treba proračunski postopek Unije . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče. Za celoten proračun se uporablja postopek o razrešnici.
1 UL L 139, 14. 6. 2006, str. 1.
Obrazložitev
Organ se ustanovi kot decentralizirana agencija Evropske unije in se financira v skladu z medinstitucionalnim sporazumom. To bi se moralo odražati v njegovi pravni podlagi.
Predlog spremembe
54
Predlog uredbe
Uvodna izjava 44
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(44) Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije. Zaščititi je treba tudi zaupnost informacij, ki se izmenjujejo znotraj mreže.
(44) Bistveno je, da se zaščitijo poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije. Za zaupnost informacij, ki se posredujejo organu in izmenjujejo znotraj mreže , morajo veljati stroga in učinkovita pravila zaupnosti .
Obrazložitev
Glede na tržno občutljivost podatkov o posameznih podjetjih je ključna zahteva, da evropski nadzorni organi vzpostavijo varne mehanizme za zbiranje, shranjevanje in posredovanje teh podatkov. Jasno je, da je treba izboljšati izmenjavo informacij, da se izboljša razumevanje sistemskih tveganj. Vendar pa je pomembno, da se zaupanja trga ne spodkopava z razkrivanjem občutljivih in zaupnih podatkov, kar bi lahko oviralo pravilno delovanje finančnih trgov.
Predlog spremembe
55
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. S to uredbo se ustanavlja Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: organ).
1. S to uredbo se ustanavlja Evropski nadzorni organ (bančništvo) (v nadaljnjem besedilu: organ).
Predlog spremembe
56
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ deluje v okviru področja uporabe Direktive 2006/48/ES, Direktive 2006/49/ES, Direktive 2002/87/ES, Direktive 2005/60/ES, Direktive 2002/65/ES in Direktive 94/19/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršnega koli drugega dokumenta Skupnosti , ki na organ prenaša naloge.
2. Organ deluje v okviru področja uporabe te uredbe , Direktive 2006/48/ES, Direktive 2006/49/ES, Direktive 2002/87/ES, Direktive 2005/60/ES, Direktive 2002/65/ES in Direktive 94/19/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršnega koli drugega zakonodajnega dokumenta Unije , ki na organ prenaša naloge.
Organ bo deloval tudi na področju dejavnosti kreditnih institucij, finančnih konglomeratov, investicijskih družb, plačilnih institucij in institucij elektronskega denarja, tudi na področju upravljanja podjetij, revizije in računovodskega poročanja, da se zagotovi dosledna uporaba zakonodajnih aktov iz pododstavka 1.
Predlog spremembe
57
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Določbe te uredbe ne posegajo v pooblastila Komisije, da zlasti na podlagi člena 226 Pogodbe zagotavlja skladnost s pravom Skupnosti .
3. Določbe te uredbe ne posegajo v pooblastila Komisije, da zlasti na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotavlja skladnost s pravom Unije .
Predlog spremembe
58
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Cilj organa je prispevati k: (i) boljšemu delovanju notranjega trga, kar vključuje zlasti visoko, učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in nadzora, (ii) zaščiti deponentov in vlagateljev, (iii) zagotavljanju integritete, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, (iv) zaščiti stabilnosti finančnega sistema in (v) krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora. V ta namen organ prispeva k zagotavljanju dosledne, smotrne in učinkovite uporabe zakonodaje Skupnosti iz člena 1(2), spodbuja nadzorno konvergenco ter izdaja mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo.
4. Cilj organa je varovati javne vrednote kot so stabilnost finančnega sistema na kratek, srednji in dolgi rok, solventnost in likvidnost finančnih institucij, preglednost trgov in finančnih proizvodov ter zaščita deponentov in vlagateljev . Organ bi moral prispevati k: (i) boljšemu delovanju in konkurenčnosti notranjega trga, kar vključuje zlasti visoko, učinkovito in usklajeno stopnjo ureditve in nadzora, (ii) spodbujanju konkurence in inovacij na notranjem trgu in pospeševanju svetovne konkurenčnosti, (iia) spodbujanju finančne vključitve, (iii) zagotavljanju integritete, preglednosti, učinkovitosti in pravilnega delovanja finančnih trgov, (iv) krepitvi mednarodnega usklajevanja nadzora , (v) podpori nove strategije Unije za zaposlovanje in rast, (vi) preprečevanju regulatorne arbitraže in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev, (vii) preprečevanju nastanka prihodnjih kreditnih balonov s strani finančnih institucij Unije in (viii) razvoju skupne metodologije ocenjevanja učinka lastnosti in postopkov razširjanja produktov na finančno stanje institucije in varstvo potrošnikov. V ta namen organ prispeva k zagotavljanju dosledne, smotrne in učinkovite uporabe zakonodajnih aktov Unije iz člena 1(2), spodbuja nadzorno konvergenco ter izdaja mnenja za Evropski parlament, Svet in Komisijo , ter opravi ekonomsko analizo trga za spodbuditev uresničevanja ciljev organa .
Predlog spremembe
59
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 4 – pododstavka 1 a in 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ mora pri izvajanju nalog, ki so mu bile dodeljene s to uredbo, posebno pozornost nameniti sistemskim institucijam, katerih propad ali slabo delovanje bi lahko negativno vplivalo na finančni sistem ali realno gospodarstvo.
Pri opravljanju svojih nalog organ deluje neodvisno in objektivno ter izključno v interesu Unije.
Predlog spremembe
60
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Organ je del evropskega sistema finančnih nadzornikov (v nadaljnjem besedilu: ESFS), ki deluje kot mreža nadzornikov, kot je podrobneje opredeljeno v členu 39.
črtano
Predlog spremembe
61
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Evropski bančni organ sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, v nadaljnjem besedilu: ESRB, kot je določeno v členu 21 te uredbe.
črtano
Predlog spremembe
62
Predlog uredbe
Člen 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 1a
Evropski sistem finančnega nadzora
1. Organ je del evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS). Glavni cilj ESFS je zagotoviti ustrezno izvajanje pravil, ki veljajo v finančnem sektorju, da bi ohranili finančno stabilnost in s tem zagotovili zaupanje v finančni sistem kot celoto ter zadostno varstvo za uporabnike finančnih storitev.
2. Sistem ESFS sestavljajo:
(a) Evropski odbor za sistemska tveganja,
(b) organ;
(c) Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z uredbo (EU) št. .../2010 (ESMA);
(d) Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z uredbo (EU) št. .../2010 [EIOPA];
(e) Evropski nadzorni organ (skupni odbor) iz člena 40 („skupni odbor“),
(f) organi držav članic iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. .../2010 [ESMA], Uredbe (EU) št. …/2010 [EIOPA] in Uredbe (EU) št. …/2010 [EBA];
(g) Komisija, za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9.
2a. Organi, ki so del ESFS, vključno s pristojnimi organi držav članic, so odgovorni Evropskemu parlamentu brez poseganja v odgovornost pristojnih organov držav članic nacionalnim parlamentom.
3. Organ prek skupnega odbora redno in tesno sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, pa tudi evropskim nadzornim organom (zavarovanja in poklicne pokojnine) in evropskim nadzornim organom (vrednostni papirji in trgi), zagotavlja medsektorsko usklajenost pri delu ter oblikuje skupna stališča glede nadzora nad finančnimi konglomerati in glede drugih medsektorskih vprašanj.
4. Na podlagi načela lojalnega sodelovanja v skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji člani sistema ESFS sodelujejo z zaupanjem in s popolnim vzajemnim spoštovanjem, zlasti pri zagotavljanju pretoka ustreznih in zanesljivih informacij med njimi.
5. Pravico nadzora nad finančnimi institucijami v Evropski uniji imajo samo nadzorni organi, ki so vključeni v sistem ESFS.
Predlog spremembe
63
Predlog uredbe
Člen 2 – odstavek 1 – točka 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) „finančne institucije“ so „kreditne institucije“, kot so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES, „investicijska podjetja“, kot so opredeljena v Direktivi 2006/49/ES, in „finančni konglomerati“, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/87/ES;
(1) „finančne institucije“ so „kreditne institucije“, kot so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES, „investicijska podjetja“, kot so opredeljena v Direktivi 2006/49/ES, „finančni konglomerati“, kot so opredeljeni v Direktivi 2002/87/ES in katero koli drugo podjetje ali subjekt, ki deluje v Uniji, katerega dejavnost je podobne narave, čeprav nima neposrednega stika s širšo javnostjo, vključno z državnimi bankami in razvojnimi bankami. Vendar pa so v zvezi z Direktivo 2005/60/ES „finančne institucije“ le kreditne in finančne institucije, kot so opredeljene v omenjeni direktivi ;
Predlog spremembe
64
Predlog uredbe
Člen 2 – odstavek 1 – točka 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2) „pristojni organi“ so pristojni organi, kot so opredeljeni v direktivah 2006/48/ES in 2006/49/ES, v zvezi s sistemi zajamčenih vlog pa organi, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo 94/19/ES.
(2) „pristojni organi“ so pristojni organi, kot so opredeljeni v direktivah 2006/48/ES in 2006/49/ES, v zvezi s sistemi zajamčenih vlog pa organi, ki upravljajo sisteme zajamčenih vlog v skladu z Direktivo 94/19/ES, kadar pa delovanje sistema zajamčenih vlog vodi zasebna družba, je to javni organ, ki ta sistem nadzoruje v skladu z Direktivo 94/19/ES .
Predlog spremembe
65
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ je organ Skupnosti s statusom pravne osebe.
1. Organ je organ Unije s statusom pravne osebe.
Predlog spremembe
66
Predlog uredbe
Člen 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Sedež organa je v Londonu .
Sedež organa je v Frankfurtu .
Predlog spremembe
67
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije Skupnosti ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov tehničnih standardov, ki temeljijo na zakonodaji iz člena 1(2);
(a) prispeva k doseganju visoke kakovosti skupnih regulativnih in nadzornih standardov in praks, zlasti s pripravo mnenj za institucije Unije ter oblikovanjem smernic, priporočil in osnutkov regulativnih in izvedbenih standardov, ki temeljijo na zakonodajnih aktih iz člena 1(2);
Predlog spremembe
68
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) prispeva k dosledni uporabi zakonodaje Skupnosti , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe zakonodaje iz člena 1(2), preprečevanjem regulatorne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi, spodbujanjem skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov v izrednih razmerah;
(b) prispeva k dosledni uporabi zakonodajnih aktov Unije , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe zakonodajnih aktov iz člena 1(2), preprečevanjem regulativne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi, zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami ter skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov , med drugim tudi v izrednih razmerah;
Predlog spremembe
69
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;
(c) spodbuja in omogoča prenose nalog in pristojnosti med pristojnimi organi;
Predlog spremembe
70
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka (e)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(e) opravlja analizo medsebojnega strokovnega pregleda pristojnih organov za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora;
(e) organizira in opravlja analizo medsebojnega strokovnega pregleda pristojnih organov za okrepitev usklajenosti rezultatov nadzora;
Predlog spremembe
71
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka f a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fa) ocenjuje predvsem dostopnost, razpoložljivost in stroške kreditov za gospodinjstva in podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja;
Predlog spremembe
72
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka f b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fb) izvaja ekonomske analize trgov za obveščenost pri opravljanju nalog organa;
Predlog spremembe
73
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka f c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fc) spodbuja varstvo deponentov in vlagateljev;
Predlog spremembe
74
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka f d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fd) deluje kot pristojni organ, ki rešuje krizo čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje iz člena 12b, tako da vodi in izvaja vse zgodnje posege, reševanja ali postopke insolventnosti za takšne institucije preko enote za reševanje bank iz člena 12(c);
Predlog spremembe
75
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka g
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(g) izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali zakonodaje Skupnosti iz člena 1(2).
(g) izpolnjuje vse druge posebne naloge iz te uredbe ali zakonodajnih aktov Unije iz člena 1(2);
Predlog spremembe
76
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka (g a) (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ga) nadzoruje finančne institucije, ki jih pristojni organi ne nadzorujejo;
Predlog spremembe
77
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka g b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(gb) zagotavlja podatkovno zbirko registriranih finančnih institucij na področju svojih pristojnosti, če je tako določeno v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), pa tudi na centralni ravni;
Predlog spremembe
78
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) pripravo osnutkov tehničnih standardov v posebnih primerih iz člena 7;
(a) pripravo osnutkov regulativnih standardov v posebnih primerih iz člena 7;
Predlog spremembe
79
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – točka (a a) (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(aa) pripravo osnutkov izvedbenih standardov v posebnih primerih iz člena 7e;
Predlog spremembe
80
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – točka d
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(d) sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11;
(d) sprejemanje individualnih odločb, naslovljenih na pristojne organe, v posebnih primerih iz členov 10 in 11;
Predlog spremembe
81
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – točka f a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fa) neposredno zbira potrebne informacije o finančnih institucijah;
Predlog spremembe
82
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – točka f b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fb) začasno prepove ali omeji trgovanje določenih vrst transakcij, ki ogrožajo urejeno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnosti celega finančnega sistema Unije ali dele tega sistema. Organ redno in v časovnih presledkih pregleda to odločitev.
Predlog spremembe
83
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ redno in v časovnih presledkih pregleda odločitev iz točke (fb).
Predlog spremembe
84
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ izvaja vsa izključna pooblastila za nadzor nad subjekti, ki poslujejo po vsej Skupnosti , ali gospodarskimi dejavnosti, ki se izvajajo po vsej Skupnosti , ki so mu bila dodeljena z zakonodajo iz člena 1(2).
3. Organ izvaja vsa izključna pooblastila za nadzor nad subjekti, ki poslujejo po vsej Uniji , ali gospodarskimi dejavnosti, ki se izvajajo po vsej Uniji , ki so mu bila dodeljena z zakonodajnimi akti iz člena 1(2).
Predlog spremembe
85
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V ta namen ima organ ustrezna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji, ter možnost zaračunavanja pristojbin.
4. Za namen izvajanja svojih izključnih nadzornih pooblastil iz odstavka 3 ima organ ustrezna pooblastila za preiskovanje in izvrševanje, kot je določeno v ustrezni zakonodaji, ter možnost zaračunavanja pristojbin. Organ tesno sodeluje s pristojnimi organi in se pri opravljanju svojih nalog opira na njihovo znanje, zmogljivosti in pooblastila.
Predlog spremembe
86
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ lahko pripravi tehnične standarde na področjih, ki so natančno določena v zakonodaji iz člena 1(2). Organ osnutke standardov predloži Komisiji v potrditev.
1. Organ lahko pripravi regulativne standarde za dokončanje, posodobitev in spremembo elementov, ki niso bistveni za zakonodajne akte iz člena 1(2). Regulativni standardi ne določajo strateških odločitev, njihova vsebina pa je omejena z zakonodajnimi akti, ki so podlaga zanje.
Predlog spremembe
87
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Preden organ te osnutke predloži Komisiji, po potrebi organizira odprta javna posvetovanja o tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi.
2. Organ pred sprejetjem osnutka regulativnih standardov izvede odprta javna posvetovanja o teh standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo iz člena 22.
Predlog spremembe
88
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ osnutke standardov predloži v potrditev Komisiji, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
Predlog spremembe
89
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija v treh mesecih po prejemu osnutkov standardov odloči, ali jih bo potrdila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Skupnosti .
5. Komisija v treh mesecih po prejemu osnutkov regulativnih standardov odloči, ali jih bo potrdila, zavrnila ali spremenila . Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija o svoji odločitvi obvesti Evropski parlament in Svet ter navede razlog zanjo .
Predlog spremembe
90
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Komisija lahko spremeni osnutke regulativnih standardov, če na primer niso združljivi s pravom Unije, če ne upoštevajo načela sorazmernosti ali so v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve, kot izhaja iz pravnega reda Unije za področje finančnih storitev.
Predlog spremembe
91
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kadar Komisija ne potrdi standardov ali jih potrdi samo delno ali s spremembami, o razlogih za tako odločitev obvesti organ.
črtano
Predlog spremembe
92
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.
črtano
Predlog spremembe
93
Predlog uredbe
Člen 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7a
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastila za sprejemanje regulativnih standardov iz člena 7 se za nedoločen čas prenesejo na Komisijo.
2. Osnutke regulativnih standardov sprejme Komisija v obliki uredb in odločb.
3. Komisija takoj po sprejetju regulativnega standarda o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Pooblastila za sprejemanje regulativnih standardov se Komisiji podelijo pod pogoji iz členov 7b do 7d.
5. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih regulativnih standardih in o tem, kateri pristojni organi ne ravnajo v skladu z njimi.
Predlog spremembe
94
Predlog uredbe
Člen 7 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7 b
Nasprotovanje regulativnim standardom
1. Evropski parlament ali Svet lahko regulativnemu standardu nasprotuje v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za dva meseca.
2. Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje regulativnemu standardu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.
3. Pred iztekom tega obdobja ter v izrednih in ustrezno utemeljenih primerih lahko Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da regulativnemu standardu ne nameravata nasprotovati. V takih primerih se regulativni standard objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.
4. Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje regulativnemu standardu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje regulativnemu standardu, svojo odločitev utemelji.
Predlog spremembe
95
Predlog uredbe
Člen 7 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7c
Nepotrditev ali sprememba osnutkov regulativnih standardov
1. Če Komisija ne potrdi osnutka regulativnega standarda ali ga spremeni, o tem obvesti organ, Evropski parlament in Svet ter navede razloge za to.
2. 2. Evropski parlament ali Svet se lahko skupaj s predsednikom organa v mesecu dni sestane s pristojnim komisarjem na ad hoc sestanku pristojnega odbora Evropskega parlamenta ali Sveta, na katerem se predstavijo in razložijo razlike v stališčih.
Predlog spremembe
96
Predlog uredbe
Člen 7 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7d
Preklic pooblastila
1. Prenesena pooblastila iz člena 7 lahko Evropski parlament ali Svet prekliče.
2. V sklepu o preklicu pooblastil so navedeni razlogi za preklic in z njim pooblastila prenehajo veljati.
3. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenesenih pooblastil, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v doglednem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede regulativne standarde, ki bi lahko bili preklicani, ter morebitne razloge za preklic.
Predlog spremembe
97
Predlog uredbe
Člen 7 e (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7e
Izvedbeni standardi
1. Organ lahko pripravi osnutke standardov za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije na področjih, ki so natančno določena v sedanji uredbi in v zakonodajnih aktih iz člena 1(2).
2. Organ pred sprejetjem osnutka izvedbenih standardov izvede odprta javna posvetovanja o teh standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Za mnenje ali nasvet zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo iz člena 22.
3. Organ predloži osnutke izvedbenih standardov v potrditev Komisiji v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
4. Komisija v treh mesecih po prejemu osnutkov izvedbenih standardov odloči, ali jih bo potrdila, zavrnila ali spremenila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija o svoji odločitvi obvesti Evropski parlament in Svet ter navede razloge zanjo.
5. Komisija lahko spremeni osnutke izvedbenih standardov, če niso združljivi s pravom Unije, če ne upoštevajo načela sorazmernosti ali so v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve.
6. Če Komisija ne potrdi osnutka izvedbenih standardov ali ga spremeni, o tem obvesti organ, Evropski parlament in Svet ter navede razloge za to.
7. Po končanem ustreznem postopku se standardi objavijo v Uradnem listu Evropske unije.
Predlog spremembe
98
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 1 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Za vzpostavitev doslednih, smotrnih in učinkovitih nadzornih praks znotraj sistema ESFS ter zagotovitev skupne, enotne in usklajene uporabe zakonodaje Skupnosti organ izdaja smernice in priporočila, naslovljena na pristojne organe ali finančne institucije.
1. Za vzpostavitev doslednih, smotrnih in učinkovitih nadzornih praks znotraj sistema ESFS ter zagotovitev skupne, enotne in usklajene uporabe zakonodaje Unije organ izdaja smernice in priporočila, naslovljena na pristojne organe ali finančne institucije.
Predlog spremembe
99
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Organ izvede odprta javna posvetovanja o smernicah in priporočilih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Organ prav tako lahko zaprosi za mnenja ali nasvet interesno skupino za bančništvo iz člena 22. Posvetovanja, analize in mnenja ter nasveti morajo biti sorazmerni s področjem uporabe, naravo in vplivom smernice ali priporočila.
Predlog spremembe
100
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pristojni organi si na vse mogoče načine prizadevajo za uskladitev s temi smernicami in priporočili.
2. Vsak pristojni organ v dveh mesecih od izdaje smernice ali priporočila sprejme odločitev, ali bo ravnal v skladu s to smernico ali priporočilom . Pristojni organi in finančne institucije si na vse mogoče načine prizadevajo za uskladitev s temi smernicami in priporočili. Če jih pristojni organ ne namerava upoštevati, o tem obvesti organ in navede svoje razloge za to. Organ razloge objavi.
Predlog spremembe
101
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Finančne institucije vsako leto jasno in podrobno poročajo o tem, ali to smernico oz. priporočilo izpolnjujejo.
Predlog spremembe
102
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 2 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2b. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo o izdanih smernicah in priporočilih, pri čemer navede, kateri pristojni organi jih ne izpolnjujejo, in predstavi, kako namerava organ v prihodnosti zagotoviti, da jih bodo izpolnjevali.
Predlog spremembe
103
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kadar pristojni organ ne upošteva teh smernic ali priporočil, o svojih razlogih za tako ravnanje obvesti organ.
črtano
Predlog spremembe
104
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kadar pristojni organ ni pravilno uporabil zakonodaje iz člena 1(2), zlasti če ni preveril, ali finančna institucija izpolnjuje zahteve iz navedene zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.
1. Kadar pristojni organ ni pravilno uporabil zakonodajnih aktov iz člena 1(2), vključno z regulativnimi in izvedbenimi standardi, opredeljenimi v skladu s členom 7 in 7e , zlasti če ni preveril, ali finančna institucija izpolnjuje zahteve iz navedene zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.
Predlog spremembe
105
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Komisije ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno nepravilno uporabo prava Skupnosti .
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali interesne skupine za bančništvo ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno nepravilno uporabo prava Unije .
Predlog spremembe
106
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 20 organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih organ potrebuje za svojo preiskavo.
3. Pristojni organ brez poseganja v pooblastila iz člena 20 organu takoj zagotovi vse informacije, ki jih organ potrebuje za svojo preiskavo.
Predlog spremembe
107
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ lahko najpozneje v dveh mesecih po začetku preiskave na zadevni pristojni organ naslovi priporočilo, v katerem navede ukrepe, potrebne za uskladitev z zakonodajo Skupnosti .
4. Organ lahko najpozneje v dveh mesecih po začetku preiskave na zadevni pristojni organ naslovi priporočilo, v katerem navede ukrepe, potrebne za uskladitev z zakonodajo Unije . Organ zagotovi spoštovanje pravice naslovnikov odločbe, da podajo izjavo.
Predlog spremembe
108
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pristojni organ v desetih delovnih dneh po prejemu priporočila Organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za zagotovitev skladnosti z zakonodajo Skupnosti.
5. Pristojni organ v desetih delovnih dneh po prejemu priporočila Organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za zagotovitev skladnosti z zakonodajo Unije.
Predlog spremembe
109
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4 . Če pristojni organ v enem mesecu od prejema priporočila organa ne zagotovi skladnosti z zakonodajo Skupnosti , lahko Komisija na podlagi prejetega obvestila organa ali na lastno pobudo sprejme odločbo, s katero od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo Skupnosti .
6 . Če pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejema priporočila organa , kakor je določeno v tretjem odstavku, ne zagotovi skladnosti z zakonodajo Unije , organ sprejme odločbo, s katero od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev s zakonodajo Unije .
Predlog spremembe
110
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija sprejme tako odločbo najpozneje tri mesece po sprejetju priporočila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec.
Organ sprejme tako odločbo najpozneje mesec dni po sprejetju priporočila.
Predlog spremembe
111
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5 . Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejema odločbe iz odstavka 4 Komisijo in organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za izvedbo te odločbe Komisije .
7 . Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejema odločbe iz odstavka 4 Komisijo in organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za izvedbo te odločbe organa .
Predlog spremembe
112
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 6 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6 . Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije , brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, v katerem zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
8 . Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, organ v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2), brez poseganja v pooblastila Komisije, na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, v katerem zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti. Odločba organa je v skladu z odločbo, sprejeto na podlagi odstavka 4. Vse pravne ali sodne stroške, ki so bili povzročeni organu z uporabo tega člena, krije Komisija.
Predlog spremembe
113
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
7 . Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 6 , prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.
9 . Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 8 , se uporabljajo za vse zadevne finančne institucije, ki delujejo na območju sodne pristojnosti, kjer se ne upoštevajo pravila , in prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi. Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 5 ali 8 , so v skladu s temi odločbami.
Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 4 ali 6 , so v skladu s temi odločbami.
Predlog spremembe
114
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
9a. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa navede, kateri pristojni organi in finančne institucije niso spoštovali odločb iz odstavkov 4 in 6.
Predlog spremembe
115
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Skupnosti ali dela tega sistema, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Sveta ali odbora ESRB sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri opredeli obstoj izrednih razmer v smislu te uredbe .
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali dela tega sistema, lahko odbor ESRB na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Sveta, Evropskega parlamenta ali Komisije izda opozorilo, s katerim razglasi obstoj izrednih razmer , s tem pa organu brez nadaljnjih zahtev omogoči, da sprejme individualne odločbe iz odstavka 3 .
Predlog spremembe
116
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Odbor ESRB takoj po objavi opozorila o tem sočasno obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in organ. Naknadno se o zaključku odbora ESRB opravi izmenjava mnenj med predsednikom odbora ESRB, Evropskim parlamentom in pristojnim komisarjem, in sicer kakor hitro je to mogoče.
Predlog spremembe
117
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1b. Če je bilo izdano opozorilo, organ aktivno olajšuje in po potrebi usklajuje ukrepe zadevnih pristojnih organov.
Predlog spremembe
118
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Kadar Komisija sprejme odločbo na podlagi odstavka 1, lahko organ sprejme individualne odločbe, s katerimi od pristojnih organov zahteva izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z zakonodajo iz člena 1(2) za obvladovanje vseh tveganj, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali dela tega sistema, tako da zagotovijo, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.
2. Kadar odbor ESRB sprejme odločbo na podlagi odstavka 1, organ sprejme individualne odločbe, s katerimi zagotovi, da pristojni organi izvajajo potrebne ukrepe v skladu v skladu s to uredbo in zakonodajnimi akti iz člena 1(2) za obvladovanje vseh tveganj, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali dela tega sistema, tako da zagotovijo, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.
Predlog spremembe
119
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije , brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedene zakonodaje, vključno s prenehanjem posameznih dejavnosti.
3. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, organ na podlagi ustreznih zahtev iz zakonodajnih aktov iz člena 1(2), brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedene zakonodaje, vključno s prenehanjem posameznih dejavnosti.
Predlog spremembe
120
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Kadar naslovnik odločbe zavrne ravnanje v skladu z zakonodajo Unije ali posamezno odločbo organa, lahko organ sproži postopek pred nacionalnimi sodišči, vključno z zahtevami za začasne zaščitne ukrepe.
Predlog spremembe
121
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Odbor ESRB pregleda odločbo iz odstavka 1 na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali organa ter razglasi prekinitev izrednih razmer, ko je to primerno.
Predlog spremembe
122
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4b. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa navede posamezne odločbe, naslovljene na pristojne organe in finančne institucije v skladu z odstavkoma 3 in 4.
Predlog spremembe
123
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih zakonodaja iz člena 1(2) zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, lahko organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9 na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz odstavka 2 organom pomaga pri doseganju sporazuma.
1. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih zakonodajni akti iz člena 1(2) zahtevajo sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9 na lastno pobudo ali na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz odstavkov 2 do 4 glavni, ki organom pomaga pri doseganju sporazuma.
Predlog spremembe
124
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v zakonodaji iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve.
2. Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v zakonodajnih aktih iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve. Na tej stopnji organ deluje v vlogi posrednika.
Predlog spremembe
125
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, lahko organ sprejme odločbo, s katero v skladu s pravom Skupnosti od njih zahteva , da za rešitev spora sprejmejo posebne ukrepe ali se ukrepov vzdržijo .
3. Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, organ v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 29(1) sprejme za zadevne pristojne organe zavezujočo odločbo, s katero v skladu s pravom Unije razreši nesoglasje in od njih zahteva rešitev spora .
Predlog spremembe
126
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, lahko organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodajnih aktov iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
Predlog spremembe
127
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 4, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli pristojni organi.
Kakršni koli ukrepi pristojnih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 3 ali 4, so v skladu s temi odločbami.
Predlog spremembe
128
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4b. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa navede nesoglasja med pristojnimi organi, dosežene sporazume in sprejete odločitve za odpravo teh nesoglasij.
Predlog spremembe
129
Predlog uredbe
Člen 11 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 11a
Reševanje sporov med pristojnimi organi na medsektorski ravni
Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 11 odpravi nesoglasja, do katerih lahko pride med pristojnimi organi, ki delujejo v skladu s členom 42.
Predlog spremembe
130
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ prispeva k spodbujanju učinkovitega in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe zakonodaje Skupnosti v kolegijih.
1. Organ prispeva k spodbujanju in spremljanju učinkovitega , uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe prava Unije v kolegijih. Osebje organa sodeluje pri vseh dejavnostih, vključno s pregledi na kraju samem, ki se izvedejo skupaj z dvema ali več pristojnimi organi.
Predlog spremembe
131
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ v kolegijih nadzornih organov sodeluje kot opazovalec , kot meni, da je ustrezno. Za namene tega sodelovanja se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje in prejema vse ustrezne informacije, ki jih zahteva, ter jih posreduje vsem članom kolegija .
2. Organ vodi kolegije nadzornih organov, kot meni, da je ustrezno. V ta namen se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje. Organ naj bi vsaj:
(a) zbiral in delil vse pomembne informacije v vsakdanjih in izrednih razmerah, da se olajša delo kolegijev nadzornih organov ter vzpostavi in upravlja centralni sistem in s tem omogoči dostop do takšnih informacij pristojnim organov v kolegijih nadzornih organov;
(b) sprožil in usklajeval teste izjemnih situacij po vsej Uniji, s katerimi se oceni prilagodljivost finančnih institucij, zlasti tistih, ki so opredeljene v členu 12b, na neugodne razmere na trgu, in zagotovil, da se na nacionalni ravni za take teste uporablja čim bolj usklajena metodologija;
(c) načrtoval in vodil vsakdanje dejavnosti nadzora ter v izrednih razmerah, vključno z ocenjevanji tveganj, katerim so finančne institucije izpostavljene ali bi bile lahko izpostavljene; ter
(d) nadzoroval naloge, ki jih opravlja pristojni organ.
Predlog spremembe
132
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Organ lahko za uskladitev nadzornega delovanja in najboljših praks, ki so jih sprejeli kolegiji nadzornih organov, izda regulativne in izvedbene standarde, smernice in priporočila, sprejete v skladu s členom 7, 7e in 8. Organi potrdijo pisne dogovore za delovanje vsakega kolegija, da zagotovijo delovanje v smeri približevanja vseh kolegijev.
Predlog spremembe
133
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 3 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3b. Pravno zavezujoča posredniška vloga bi morala organu omogočiti, da rešuje spore med pristojnimi organi v skladu s postopkom iz člena 11. Če med zadevnimi kolegiji nadzornih organov ni mogoče doseči sporazuma, lahko nadzorne odločitve, ki veljajo neposredno za posamezno institucijo, sprejme organ.
Predlog spremembe
134
Predlog uredbe
Člen 12 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12a
Splošne določbe
1. Organ nameni posebno pozornost tveganjem, povezanim z razkrojem finančnih storitev, in obravnava tveganja, ki (i) lahko povzročijo oslabitev celotnega finančnega sistema in (ii) imajo lahko resne negativne posledice za notranji trg in realno gospodarstvo (sistemsko tveganje). Vse vrste finančnih posrednikov, trgov in infrastrukture so lahko do določene mere sistemsko pomembne.
2. Organ v sodelovanju z odborom ESRB pripravi splošne kvantitativne in kvalitativne kazalnike (prikaz tveganja), ki bodo služili kot podlaga za dodelitev nadzornih ocen čezmejnim institucijam iz člena 12b. Ocena se redno pregleduje, da se upoštevajo materialne spremembe v profilu tveganja institucije. Nadzorna ocena je ključni element za odločitev o neposrednem nadzoru ali posegu v institucijo v krizi.
3. Brez poseganja v zakonodajne akte iz člena 1(2) organ po potrebi predlaga dodatne osnutke regulativnih in izvedbenih standardov ter smernic in priporočil za institucije iz člena 12b.
4. Organ izvaja nadzor nad čezmejnimi institucijami, ki lahko povzročijo sistemsko tveganje, kot določa člen 12b. V teh primerih organ deluje preko pristojnih organov.
5. Organ ustanovi enoto za reševanje bank, katere naloga je vzpostavitev jasno opredeljenega upravljanja in načina delovanja kriznega upravljanja od prvih posegov do reševanja in insolventnosti, ter vodi takšne postopke.
6. Vse finančne institucije iz člena 12b sodelujejo v Evropskem skladu za zajamčene vloge ter v Evropskem skladu za bančno stabilnost v skladu s členom 12d in 12e. Finančne institucije, ki delujejo samo v eni državi članici, imajo možnost, da se pridružijo Evropskemu skladu za zajamčene vloge ter Evropskem skladu za bančno stabilnost . Prispevki v evropske sklad nadomestijo prispevke v podobne nacionalne sklade.
Predlog spremembe
135
Predlog uredbe
Člen 12 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12b
Opredelitev čezmejnih institucij, ki bi lahko povzročile sistemsko tveganje
1. Odbor nadzornikov lahko po posvetovanju z odborom ESRB in v skladu s postopkom iz člena 29(1) opredeli čezmejne institucije, ki lahko povzročijo sistemsko tveganje in jih mora zato neposredno nadzorovati organ ali jih je treba uvrstiti pod enoto za reševanje bank iz člena 12c.
2. Merila za opredelitev takšnih finančnih institucij morajo biti skladna z merili, ki so jih oblikovali odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.
Predlog spremembe
136
Predlog uredbe
Člen 12 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12c
Enota za reševanje bank
1. Enota za reševanje bank zagotavlja finančno stabilnost in čim manjši vpliv šibkih institucij, opredeljenih v členu 12b, na preostali sistem in širše gospodarstvo ter omejuje stroške davkoplačevalcev, ob upoštevanju načela sorazmernosti, hierarhije vlagateljev in zagotavljanja enake obravnave v mednarodnem merilu.
2. Enota za reševanje bank je pristojna za opravljanje nalog iz odstavka 1, da se sanirajo šibke institucije ali pa da se sprejme odločitev o likvidaciji institucij, ki niso sposobne preživeti (ključno za omejitev moralnega tveganja). Poleg drugih dejavnosti bi enota lahko zahtevala prilagoditev kapitala ali likvidnosti, spleta dejavnosti, izboljšanje procesov, imenovala ali zamenjala vodstvo, priporočila jamstva, posojila in likvidnostno pomoč, celotno ali delno prodajo, ustanovila dobro oziroma slabo banko ali premostitveno banko, preoblikovala dolg v lastniški kapital (z ustreznimi odbitki) ali prevzela institucijo v začasno javno last.
3. Enoto za reševanje bank sestavljajo strokovnjaki, ki jih je imenoval odbor nadzornikov organa, in ki razpolagajo z znanjem in izkušnjami o prestrukturiranju, preoblikovanju in likvidaciji finančnih institucij.
Predlog spremembe
137
Predlog uredbe
Člen 12 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12d
Evropski sklad za zajamčene vloge
1. Evropski sklad za zajamčene vloge (sklad) se ustanovi za zagotavljanje soodgovornosti finančnih institucij pri varstvu interesov evropskih vlagateljev in za minimiziranje stroškov davkoplačevalcev.
2. Sklad se financira s prispevki vseh institucij, opredeljenih v členu 12b(1). Prispevek v sklad se med drugim določi z ravnijo vlog in izpostavljenostjo finančne institucije tveganju.
3. Sklad upravlja odbor, ki ga imenuje organ in evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine) za obdobje petih let. Člani odbora so izvoljeni iz osebja nacionalnih organov, ki je pristojno za nacionalne sisteme zajamčenih vlog. Sklad ustanovi tudi posvetovalni odbor, v katerega vključi predstavnike vseh finančnih institucij, ki sodelujejo v skladu.
4. Če sredstva, zbrana iz prispevkov, ki so jih prispevale banke ali zavarovalnice, ne zadostujejo za varstvo interesov evropskih vlagateljev ali imetnikov polic, ima sklad možnost povečati svoja sredstva z izdajo dolžniških certifikatov ali drugimi finančnimi sredstvi.
Predlog spremembe
138
Predlog uredbe
Člen 12 e (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12e
Evropski sklad za bančno stabilnost
1. Evropski sklad za bančno stabilnost se ustanovi z namenom krepitve internalizacije stroškov finančnega sistema in z namenom podpore pri kriznem reševanju šibkih finančnih institucij. Finančne institucije, ki delujejo samo v eni državi članici, imajo možnost, da se skladu pridružijo. Evropski sklad za bančno stabilnost sprejme ustrezne ukrepe, da prepreči pojav moralnega tveganja zaradi dostopa do pomoči.
2. Evropski sklad za bančno stabilnost se financira z neposrednimi prispevki vseh finančnih institucij, opredeljenih v členu 12b(1). Ti prispevki so sorazmerni stopnji tveganja in prispevkom k sistemskemu tveganju, ki ga vsaka od institucij lahko povzroči ter od nihanja splošnega tveganja v času, kot določeno s prikazom tveganja. Zahtevana raven prispevkov upošteva splošne gospodarske razmere in potrebo finančnih institucij, da ohranjajo kapital za druge regulativne in poslovne zahteve.
3. Evropski sklad za bančno stabilnost upravlja odbor, ki ga imenuje organ za obdobje petih let. Člani odbora so izbrani iz osebja, ki ga predlagajo nacionalni organi. Sklad ustanovi tudi posvetovalni odbor, v katerega vključi predstavnike finančnih institucij, ki sodelujejo v skladu, brez glasovalne pravice. Odbor sklada lahko predlaga, da organ prenese upravljanje svoje likdvidnosti na ugledne institucije (na primer EIB). Sredstva, ki jih upravlja Evropski sklad za bančno stabilnost, se investirajo v varne in likvidne instrumente.
4. Če sredstva, zbrana s prispevki, ki so jih prispevale banke, ne zadostujejo za rešitev težav, lahko sklad poveča svoja sredstva z izdajo dolžniških certifikatov ali drugimi finančnimi sredstvi.
Predlog spremembe
139
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Pristojni organi lahko z dvostranskim sporazumom naloge in odgovornosti prenesejo na druge pristojne nadzorne organe.
1. Pristojni organi lahko z dvostranskim sporazumom naloge in odgovornosti prenesejo na organ ali pristojne organe.
Predlog spremembe
140
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ olajša prenos nalog in odgovornosti med pristojnimi organi z opredelitvijo tistih nalog in odgovornosti, ki jih je mogoče prenesti ali skupno izvajati, ter s spodbujanjem najboljših praks.
2. Organ spodbuja in olajša prenos nalog in odgovornosti med pristojnimi organi z opredelitvijo tistih nalog in odgovornosti, ki jih je mogoče prenesti ali skupno izvajati, ter s spodbujanjem najboljših praks.
Predlog spremembe
141
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Posledica prenosa odgovornosti je prerazporeditev pristojnosti, določenih v zakonodajnih aktih iz člena 1(2). Postopek, izvrševanje ter upravne in sodne revizijske postopke v zvezi s prenesenimi odgovornostmi ureja pravo organa, na katerega se prenesejo pooblastila.
Predlog spremembe
142
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. V pristojnosti takšnih institucij, ki so opredeljene v členu 12b(1) se ne sme vključiti nobenih dvostranskih sporazumov glede prenosa.
Predlog spremembe
143
Predlog uredbe
Člen 14 – odstavek 1 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ ima dejavno vlogo pri razvoju skupne evropske kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotavljanju enotnih postopkov in usklajenih pristopov po vsej Skupnosti , zato izvaja vsaj naslednje dejavnosti:
1. Organ ima dejavno vlogo pri razvoju skupne evropske kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotavljanju enotnih postopkov in usklajenih pristopov po vsej Uniji , zato izvaja vsaj naslednje dejavnosti:
Predlog spremembe
144
Predlog uredbe
Člen 14 – odstavek 1 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s standardi poročanja;
(c) prispeva k razvoju visoko kakovostnih in enotnih nadzornih standardov, vključno s svetovnimi računovodskimi standardi in standardi poročanja;
Predlog spremembe
145
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ redno opravlja analize medsebojnih strokovnih pregledov nekaterih ali vseh dejavnosti pristojnih organov, da bi se dodatno izboljšala skladnost rezultatov nadzora. V ta namen organ razvija metode za zagotovitev objektivnega ocenjevanja in primerjave med pregledanimi organi.
1. Organ redno organizira in opravlja analize medsebojnih strokovnih pregledov nekaterih ali vseh dejavnosti pristojnih organov, da bi se dodatno izboljšala skladnost rezultatov nadzora. V ta namen organ razvija metode za zagotovitev objektivnega ocenjevanja in primerjave med pregledanimi organi.
Predlog spremembe
146
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 2 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) ustreznosti institucionalnih dogovorov, financiranja in strokovnega znanja zaposlenih v pristojnem organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe zakonodaje iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu;
(a) ustreznosti institucionalnih dogovorov, financiranja in strokovnega znanja zaposlenih v pristojnem organu, zlasti ob upoštevanju učinkovite uporabe regulativnih in izvedbenih standardov iz členov 7 in 7e ter zakonodajnih aktov iz člena 1(2) in zmogljivosti za odzivanje na razvoj na trgu;
Predlog spremembe
147
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 2 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava Skupnosti in nadzorni praksi, vključno s tehničnimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava Skupnosti ;
(b) stopnje približevanja, doseženega pri uporabi prava Unije in nadzorni praksi, vključno z regulativnimi in izvedbenimi standardi, smernicami in priporočili, sprejetimi na podlagi členov 7 in 8, ter obsega, do katerega nadzorna praksa izpolnjuje cilje iz prava Unije ;
Predlog spremembe
148
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda izdaja priporočila za zadevne pristojne organe.
3. Organ lahko na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda sprejema osnutke regulativnih ali izvedbenih standardov v skladu s členi 7 do 7e, izdaja smernice in priporočila v skladu s členom 8 ali sprejme odločitev, naslovljeno na pristojne organe.
Predlog spremembe
149
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Organ zagotovi, da so rezultati medsebojnih strokovnih pregledov in najboljša praksa, ki jo je mogoče opredeliti iz teh pregledov, dostopni javnosti.
Obrazložitev
Da bi spodbujali preglednost, je treba omogočiti javni dostop do rezultatov medsebojnih strokovnih pregledov in najboljših praks, ki jih je mogoče opredeliti na podlagi teh medsebojnih strokovnih pregledov.
Predlog spremembe
150
Predlog uredbe
Člen 16 – odstavek 2 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ spodbuja usklajene odzive Skupnosti med drugim z:
Organ spodbuja usklajene in strnjene odzive Unije med drugim z:
Predlog spremembe
151
Predlog uredbe
Člen 16 – odstavek 2 – točka 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4a) sprejemanjem vseh ustreznih ukrepov za zagotavljanje usklajevanja pristojnih organov, če se dogodki razvijajo v smeri, ki bi lahko ogrozila delovanje finančnih trgov.
Predlog spremembe
152
Predlog uredbe
Člen 16 – odstavek 2 – točka 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4b) opravljanjem vloge osrednjega prejemnika poročil, predpisanih za institucije, ki delujejo v več kot eni državi članici. Po prejetju poročil organ posreduje informacije pristojnim nacionalnim organom.
Obrazložitev
Evropski bančni organ bo v številnih primerih določal tehnične standarde za izvajanje predpisov glede kapitalskih zahtev in drugih predpisov (glej zbirno direktivo - omnibus). Da bi zagotovili, da bi vsi regulativni organi delali na podlagi istih dejstev in da bi usklajevanje v primeru krize potekalo veliko bolj gladko, mora Evropski bančni organ postati osrednji prejemnik predpisanih poročil, s čimer bi se izognili tudi sedanjemu podvajanju zaradi poročanja na ravni držav članic.
Predlog spremembe
153
Predlog uredbe
Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu ter po potrebi obvešča Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, Evropski organ za vrednostne papirje in trge, odbor ESRB ter Evropski parlament, Svet in Komisijo o ustreznih mikrobonitetnih trendih, mogočih tveganjih in ranljivostih.
1. Organ v okviru svoje pristojnosti spremlja in ocenjuje razvoj na trgu ter po potrebi obvešča Evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), Evropski nadzorni organ (vrednostne papirje in trge), odbor ESRB ter Evropski parlament, Svet in Komisijo o ustreznih mikrobonitetnih trendih, mogočih tveganjih in ranljivostih. Organ v svoje ocene vključi ekonomsko analizo trgov za finančne institucije ter presojo vpliva morebitnih gibanj na trgu nanje.
Predlog spremembe
154
Predlog uredbe
Člen 17 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ba) skupno metodologijo za ocenjevanje učinka določenih proizvodov ali postopkov razširjanja na finančno stanje institucije in na obveščenost vlagateljev, investitorjev in uporabnikov.
Predlog spremembe
155
Predlog uredbe
Člen 17 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ zagotavlja ustrezno obravnavo medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.
3. Organ zagotavlja ustrezno obravnavo medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti s tesnim sodelovanjem z Evropskim nadzornim organom (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskim nadzornim organom (vrednostni papirji in trgi) prek skupnega odbora .
Obrazložitev
Pomembno je določiti, da ima skupni posvetovalni odbor ključno vlogo pri usklajevanju med evropskimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
156
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek -1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
-1. Brez poseganja v pristojnosti institucij Unije in pristojnih organov, organ zastopa Unijo v vseh mednarodnih forumih v zvezi z regulacijo in nadzorom institucij, za katere veljajo zakonodajni akti iz člena 1(2).
Predlog spremembe
157
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij Skupnosti razvija stike z nadzornimi organi iz tretjih držav. Sprejema lahko upravne dogovore z mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav.
Organ razvija stike z nadzornimi organi iz tretjih držav. Sprejema lahko upravne dogovore z mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav. Taka ureditev državam članicam in njihovim pristojnim organom ne preprečuje sklepanja dvostranskih in večstranskih dogovorov s tretjimi državami.
Predlog spremembe
158
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ pomaga pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi ureditvami v tretjih državah v skladu z zakonodajo iz člena 1(2).
2. Organ pomaga pri pripravi odločb o enakovrednosti v zvezi z nadzornimi ureditvami v tretjih državah v skladu z zakonodajnimi akti iz člena 1(2). Komisija v skladu s členi 7a do 7d sprejme regulativne standarde za oceno enakovrednosti iz tega člena.
Predlog spremembe
159
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. V poročilu iz člena 35(2) predsednik organa navede upravne dogovore in ustrezne odločitve, o katerih se dogovori z mednarodnimi organizacijami ali upravami v tretjih državah.
Predlog spremembe
160
Predlog uredbe
Člen 19 – odstavek 2 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Organ lahko na podlagi skupnih smernic spremeni nadzorni postopek iz Direktive 2007/44/ES. Po prejemu uradnega obvestila se organ uskladi z ustreznimi nacionalnimi organi.
Obrazložitev
Pri čezmejnih pripojitvah in povečevanju deležev so sedaj praviloma udeležena povezana podjetja v številnih državah EU (Evropski gospodarski prostor), zato se pojavljajo skoraj podobne zahteve po informacijah. Takšno podvajanje in številne razprave v zvezi z dokumenti, ki so potrebni za izpopolnitev vloge, pomenijo veliko breme. Evropski bančni organ (EBA) bi moral te postopke usklajevati z ustreznimi nacionalnimi organi (model „vse na enem mestu“). S tem bi spodbujal združevanje in usklajevanje sprememb nadzornih postopkov (Direktiva 2007/44/ES) in preprečil njihovo večkratno spreminjanje.
Predlog spremembe
161
Predlog uredbe
Člen 20 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Pristojni organi in drugi javni organi držav članic organu na njegovo zahtevo predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog, dodeljenih s to uredbo.
1. Pristojni organi in drugi javni organi držav članic organu na njegovo zahtevo predložijo vse informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog, dodeljenih s to uredbo, pod pogojem, da ima naslovnik zakonit dostop do zadevnih podatkov ter da so zahtevane informacije v sorazmerju z naravo zadevne naloge .
Predlog spremembe
162
Predlog uredbe
Člen 20 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ lahko zahteva tudi, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih.
1a. Organ lahko zahteva tudi, da se mu informacije zagotavljajo v rednih časovnih presledkih. Za te zahteve se uporabljajo skupne oblike poročanja, ki se po potrebi izpolnijo na združeni ravni.
Predlog spremembe
163
Predlog uredbe
Člen 20 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1b. Če pristojni organi niso obvezani zbirati zahtevanih informacij, lahko organ spremeni regulativne in izvedbene standarde, ki se nanašajo na obveznosti poročanja.
Predlog spremembe
164
Predlog uredbe
Člen 20 – odstavek 1 – pododstavek 1 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1c. Organ na zahtevo pristojnega organa države članice zagotovi vse informacije, ki jih pristojni organ potrebuje za opravljanje svojih nalog, kadar ima ta pristojni organ na voljo ustrezno ureditev glede zaupnosti.
Predlog spremembe
165
Predlog uredbe
Člen 20 – odstavek 1 – pododstavek 1 d
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1d. Da se prepreči podvajanje obveznosti poročanja, organ najprej upošteva obstoječe statistične podatke, pridobljene, razširjene in pripravljene v okviru evropskega statističnega sistema (ESS) in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB).
Predlog spremembe
166
Predlog uredbe
Člen 21 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Evropski bančni organ sodeluje z odborom ESRB.
1. Organ tesno in redno sodeluje z odborom ESRB.
Predlog spremembe
167
Predlog uredbe
Člen 21 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ tesno sodeluje z odborom ESRB. Odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (ES) št. …/…[ESRB].
2. Organ tesno sodeluje z odborom ESRB. Odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (EU) št. …/ 2010 [ESRB]. Organ razvije ustrezen protokol za razkritje zaupnih informacij v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami.
Predlog spremembe
168
Predlog uredbe
Člen 21 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Organ pri opravljanju svojih nalog, določenih v tej uredbi, čim bolj upošteva opozorila in priporočila odbora ESRB.
6. Organ pri opravljanju svojih nalog, določenih v tej uredbi, upošteva opozorila in priporočila ESRB.
Predlog spremembe
169
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi na področjih, pomembnih za naloge organa, se ustanovi interesna skupina za bančništvo.
1. Za poenostavitev posvetovanj z zainteresiranimi stranmi na področjih, pomembnih za naloge organa, se ustanovi interesna skupina za bančništvo. Posvetovanje z interesno skupino za bančništvo poteka o vseh ustreznih odločitvah in ukrepih organa. Če je treba ukrepe nujno sprejeti in ni mogoče opraviti posvetovanj, je treba čim prej obvestiti interesno skupino za bančništvo.
Interesna skupina za bančništvo se sestane vsaj štirikrat na leto.
Predlog spremembe
170
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Interesna skupina za bančništvo je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo kreditne institucije in investicijske družbe v Skupnosti , njihovo osebje ter potrošnike in uporabnike bančnih storitev.
2. Interesna skupina za bančništvo je sestavljena iz 30 članov, ki sorazmerno zastopajo kreditne institucije in investicijske družbe v Uniji , njihovo osebje, potrošnike, uporabnike bančnih storitev ter predstavnike malih in srednje velikih podjetij . Najmanj pet članov je neodvisnih vrhunskih znanstvenikov. Deset članov skupine predstavlja finančne institucije, pri čemer trije izmed njih predstavljajo zadružne banke in hranilnice, vsaj trije pa institucije iz člena 12b(1). Organizacije malih in srednje velikih podjetij izvolijo najmanj deset članov.
Predlog spremembe
171
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Interesna skupina za bančništvo se sestane vsaj dvakrat na leto.
črtano
Predlog spremembe
172
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 3 – pododstavka 1 in 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Člane interesne skupine za bančništvo na podlagi predlogov ustreznih zainteresiranih strani imenuje odbor nadzornikov organa.
3. Člane interesne skupine za bančništvo na podlagi predlogov ustreznih zainteresiranih strani imenuje odbor nadzornikov organa. Odbor nadzornikov pri odločanju čim bolj zagotavlja ustrezno geografsko ravnovesje , uravnoteženost glede na spol in zastopanost zainteresiranih strani iz celotne Unije .
Odbor nadzornikov pri odločanju čim bolj zagotavlja ustrezno geografsko uravnoteženost in zastopanost zainteresiranih strani iz celotne Skupnosti .
Predlog spremembe
173
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Organ zagotavi vse potrebne informacije in ustrezno administrativno podporo za interesno skupino za bančništvo. Za člane interesne skupine, ki zastopajo nepridobitne organizacije, se določi ustrezno nadomestilo. Skupina lahko ustanovi delovne skupine za tehnična vprašanja, v katere lahko imenuje dodatne strokovnjake, da zagotovi potrebno strokovno znanje. Člani interesne skupine za bančništvo so imenovani za obdobje petih let, po katerem se organizira nov izbirni postopek.
Predlog spremembe
174
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Interesna skupina za bančništvo lahko izdaja mnenja in nasvete za organ o kakršnem koli vprašanju v zvezi z nalogami organa, določenimi v členih 7 in 8 .
5. Interesna skupina za bančništvo izdaja mnenja in nasvete za organ o kakršnem koli vprašanju v zvezi z nalogami organa , s posebnim poudarkom na nalogah, določenimi v členih 7 do 7e, 8, 10, 14, 15 in 17 .
Obrazložitev
Skladnost s Skinnerjevim poročilom.
Predlog spremembe
175
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Interesna skupina za bančništvo sprejme svoj poslovnik.
6. Interesna skupina za bančništvo sprejme svoj poslovnik z dvotretjinsko večino svojih članov .
Obrazložitev
Glede na verjetnost, da bodo mnenja v interesni skupini zelo različna, je pomembno, da se že na začetku vzpostavi jasen poslovnik. To je najlažje doseči tako, da ga sprejmeta vsaj dve tretjini članov. To bi tudi preprečilo prevlado predstavnikov ene interesne skupine v procesu odločanja.
Predlog spremembe
176
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ zagotavlja, da nobena od odločb, sprejetih na podlagi člena 10 ali 11, v ničemer ne posega v fiskalne pristojnosti držav članic.
črtano
Predlog spremembe
177
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 11, posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v enem mesecu po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ in Komisijo, da pristojni organ odločbe ne bo izvajal.
2. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 10(2) ali člena 11, neposredno in bistveno posega v njene fiskalne pristojnosti, v desetih delovnih dneh po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ , Komisijo in Evropski parlament , da pristojni organ odločbe ne bo izvajal. Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in zagotovi presojo vpliva, iz katere je razvidno, v kolikšni meri.
Predlog spremembe
178
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
črtano
Obrazložitev
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
Predlog spremembe
179
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V tem primeru se odločba organa začasno prekliče.
črtano
Obrazložitev
Če se zaradi občutljivosti nekaterih držav članic obdrži člen 23, potem mora veljati samo za odločbe, sprejete v izrednih razmerah, torej za člen 10, ko bodo države članice najverjetneje posredovale, po možnosti z javnim denarjem. Člen 11 ne bi smel biti vključen, saj bi se posredovanje uporabljalo le v običajnih razmerah za redni nadzor.
Predlog spremembe
180
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če organ ohrani svojo odločbo, Svet na podlagi kvalificirane večine, kot je določeno v členu 205 Pogodbe, v dveh mesecih odloči , ali se odločba organa ohrani ali razveljavi.
Če organ ohrani ali spremeni svojo odločbo, Svet sprejme odločitev , ali se odločba organa ohrani ali razveljavi. Odločitev o ohranitvi odločbe organa se sprejme z navadno večino članov. Odločitev o preklicu odločbe organa se sprejme s kvalificirano večino članov. V nobenem od teh primerov se ne upoštevajo glasovi zadevnih članov. Kvalificirana večina se opredeli kot najmanj 55 % članov Sveta brez predstavnika zadevne države članice in mora vključevati najmanj 65 % prebivalstva Evropske unije brez prebivalstva zadevne države članice.
Predlog spremembe
181
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če se Svet odloči, da ohrani odločbo organa, ali odločitve ne sprejme v dveh mesecih, se začasni preklic te odločbe takoj odpravi.
črtano
Obrazložitev
Če se zaradi občutljivosti nekaterih držav članic obdrži člen 23, potem mora veljati samo za odločbe, sprejete v izrednih razmerah, torej za člen 10, ko bodo države članice najverjetneje posredovale, po možnosti z javnim denarjem. Člen 11 ne bi smel biti vključen, saj bi se posredovanje uporabljalo le v običajnih razmerah za redni nadzor.
Predlog spremembe
182
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 10(2), posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v treh delovnih dneh po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ, Komisijo in Svet, da pristojni organ odločbe ne bo izvajal.
črtano
Predlog spremembe
183
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
črtano
Predlog spremembe
184
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Svet na podlagi kvalificirane večine, kot je določeno v členu 205 Pogodbe, v desetih delovnih dneh odloči, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi.
črtano
Predlog spremembe
185
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Če sklep, sprejet v skladu s členom 10, privede do uporabe skladov, vzpostavljenih v skladu s členom 12d ali 12e, države članice ne pozovejo Sveta k potrditvi ali preklicu sklepa organa.
Predlog spremembe
186
Predlog uredbe
Člen 24 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ pred sprejetjem odločb iz člena 9(6), člena 10(2) in (3) ter člena 11(3) in (4) obvesti naslovnika o nameravanem sprejetju odločb in določi rok, do katerega lahko naslovnik predloži svoje mnenje o zadevi, pri čemer se v celoti upošteva nujnost zadeve.
1. Organ pred sprejetjem odločb iz te uredbe obvesti naslovnika o nameravanem sprejetju odločb in določi rok, do katerega lahko naslovnik predloži svoje mnenje o zadevi, pri čemer se v celoti upošteva nujnost , zapletenost in možne posledice zadeve.
Obrazložitev
V skladu s Skinnerjevim poročilom.
Predlog spremembe
187
Predlog uredbe
Člen 24 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Odločbe, ki jih organ sprejme na podlagi členov 9, 10 in 11, so javno objavljene, pri čemer sta navedeni identiteta zadevnega pristojnega organa ali finančne institucije in glavna vsebina odločbe, pri čemer se upošteva upravičen interes finančnih institucij glede varovanja poslovnih skrivnosti.
5. Odločbe, ki jih organ sprejme na podlagi členov 9, 10 in 11, so javno objavljene, pri čemer sta navedeni identiteta zadevnega pristojnega organa ali finančne institucije in glavna vsebina odločbe, razen če je taka objava v navzkrižju z upravičenim interesom finančnih institucij glede varovanja poslovnih skrivnosti ali če bi lahko resno ogrozila pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema Evropske unije ali dela tega sistema.
Obrazložitev
Razkrivanje identitete posameznih institucij ni primerno, če bi tako razkritje lahko bilo v nasprotju z upravičenim poslovnim interesom ali bi lahko ogrozilo finančne trge.
Predlog spremembe
188
Predlog uredbe
Člen 25 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) vodja nacionalnega javnega organa, pristojnega za nadzor nad kreditnimi institucijami v posamezni državi članici;
(b) vodja nacionalnega javnega organa, pristojnega za nadzor nad kreditnimi institucijami v posamezni državi članici; Če je v državi članici za izvajanje prava Unije pristojnih več organov, se med seboj odločijo, kako bodo izvajali to predstavništvo, vključno z vsemi glasovanji na podlagi člena 29, ki so skupna;
Predlog spremembe
189
Predlog uredbe
Člen 25 – odstavek 1 – točka f a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fa) dva predstavnika interesne skupine za bančništvo brez glasovalne pravice.
Predlog spremembe
190
Predlog uredbe
Člen 25 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar organ iz odstavka 1(b) ni centralna banka, lahko člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b) spremlja predstavnik centralne banke države članice, ki nima glasovalne pravice.
črtano
Predlog spremembe
191
Predlog uredbe
Člen 25 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Člana odbora nadzornikov iz odstavka 1(b) za namene ravnanja v skladu s področjem uporabe Direktive 94/19/ES lahko po potrebi spremlja predstavnik ustreznih organov, ki v posamezni državi članici upravljajo sisteme zajamčenih vlog, pri čemer ta predstavnik nima glasovalne pravice.
črtano
Predlog spremembe
192
Predlog uredbe
Člen 25 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Odbor nadzornikov se lahko odloči, da dovoli prisotnost opazovalcev.
črtano
Izvršni direktor lahko sodeluje na sejah odbora nadzornikov, vendar nima glasovalne pravice.
Predlog spremembe
193
Predlog uredbe
Člen 26 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Za namene člena 11 odbor nadzornikov skliče skupino za lažje reševanje sporov, ki jo sestavljajo predsednik in dva člana, ki nista predstavnika pristojnih organov, vpletenih v spor.
2. Za namene člena 11 odbor nadzornikov skliče neodvisno skupino za lažje nepristransko reševanje sporov, ki jo sestavljajo predsednik in dva člana, ki nista predstavnika pristojnih organov, vpletenih v spor, in v sporu nimata nikakršnega interesa .
Predlog spremembe
194
Predlog uredbe
Člen 27
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Predsednik odbora nadzornikov in njegovi člani z glasovalno pravico pri opravljanju nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo, delujejo neodvisno in objektivno v interesu Skupnosti ter niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov Skupnosti , vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.
Predsednik odbora nadzornikov in njegovi člani z glasovalno pravico pri opravljanju nalog, ki so jim dodeljene s to uredbo, delujejo neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote ter niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov Unije , vlade države članice ali katerih koli drugih javnih ali zasebnih organov.
Predlog spremembe
195
Predlog uredbe
Člen 27 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na člane odbora nadzornikov pri opravljanju njihovih nalog, povezanih z organom.
Predlog spremembe
196
Predlog uredbe
Člen 28 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Odbor nadzornikov na predlog upravnega odbora sprejme letno poročilo o dejavnostih organa na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) ter to poročilo vsako leto do 15. junija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Poročilo se objavi.
Predlog spremembe
197
Predlog uredbe
Člen 29 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Odbor nadzornikov odloča na podlagi kvalificirane večine svojih članov , kot je opredeljeno v členu 205 Pogodbe, v zvezi z dokumenti iz členov 7 in 8 ter vsemi ukrepi in odločbami, sprejetimi na podlagi poglavja VI.
1. Odbor nadzornikov odloča na podlagi navadne večine svojih članov. Vsak član odbora nadzornikov ima en glas.
Vse druge odločitve odbora nadzornikov se sprejmejo z navadno večino članov.
Odbor nadzornikov v zvezi z akti iz členov 7 in 8 ter ukrepi in odločbami, sprejetimi na podlagi poglavja VI, deluje na podlagi kvalificirane večine svojih članov, kot je opredeljeno v členu 16 Pogodbe o Evropski uniji.
Obrazložitev
Načelo glasovanja z navadno večino je edino pravilo, ki se uporablja pri načinu glasovanja v odboru nadzornikov. Zagotovilo bo učinkovito delovanje Evropskega bančnega organa in odraža enak položaj nacionalnih nadzornih organov. Treba se je zavedati, da je bil Evropski bančni organ načrtovan kot strokovno telo. Zaradi glasovanja s kvalificirano večino bi bil lahko Evropski bančni organ razumljen kot politično motivirano telo. Posledično bi se lahko zmanjšalo zaupanje ljudi vanj, pri takšnem organu pa je ugled zelo pomemben. In končno, strokovno znanje članov odbora nadzornikov ni nujno povezano z velikostjo države članice.
Predlog spremembe
198
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Upravni odbor sestavljajo predsednik , predstavnik Komisije in štirje člani, ki jih med svojimi člani izbere odbor nadzornikov.
1. Upravni odbor sestavljajo predsednik in štirje člani, ki jih med svojimi člani z glasovalno pravico izbere odbor nadzornikov.
Predlog spremembe
199
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Vsak član razen predsednika ima namestnika, ki lahko zamenja člana upravnega odbora, če se ta oseba seje ne more udeležiti.
črtano
Predlog spremembe
200
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Mandat članov, ki jih izbere odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
črtano
Predlog spremembe
201
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Sklepi upravnega odbora se sprejemajo na podlagi večine prisotnih članov. Vsak član ima en glas.
črtano
Predlog spremembe
202
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Izvršni direktor lahko sodeluje na sejah upravnega odbora, vendar nima glasovalne pravice.
Izvršni direktor in predstavnik Komisije lahko sodelujeta na sejah upravnega odbora, vendar nimata glasovalne pravice.
Predlog spremembe
203
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Mandat članov, ki jih izbere odbor nadzornikov, traja dve leti in pol. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
Predlog spremembe
204
Predlog uredbe
Člen 30 – odstavek 2 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Upravni odbor sprejme in objavi svoj poslovnik.
Upravni odbor se srečuje vsaj pred vsako sejo odbora nadzornikov in tako pogosto, kot se mu zdi potrebno.
Predlog spremembe
205
Predlog uredbe
Člen 31
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člani upravnega odbora delujejo neodvisno in objektivno v interesu Skupnosti , pri čemer niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov Skupnosti , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.
Člani upravnega odbora delujejo neodvisno in objektivno v interesu Unije kot celote , pri čemer niti ne zahtevajo niti ne sprejemajo navodil institucij ali organov Unije , katere koli vlade države članice ali katerega koli drugega javnega ali zasebnega organa.
Predlog spremembe
206
Predlog uredbe
Člen 32 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikov na podlagi osnutka poročila iz člena 38(7) sprejme letno poročilo o dejavnostih organa ter to poročilo do 15. junija posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru. Poročilo se objavi.
6. Upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikom sprejme četrtletno poročilo, ki ga predsednik organa v skladu s členom 35(2) posreduje Evropskemu parlamentu.
6a. Upravni odbor sprejme tudi letno poročilo, ki ga predsednik organa posreduje Evropskemu parlamentu.
Predlog spremembe
207
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Predsednika z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.
2. Predsednika z odprtim izbirnim postopkom , ki ga organizira in vodi Komisija, imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.
Predlog spremembe
208
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija Evropskemu parlamentu predloži ožji seznam treh kandidatov. Evropski parlament po opravljenem zaslišanju teh kandidatov izbere enega od njih. Tako izbranega kandidata imenuje odbor nadzornikov.
Predlog spremembe
209
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kandidata, ki ga izbere odbor nadzornikov, mora pred imenovanjem potrditi Evropski parlament.
črtano
Predlog spremembe
210
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Odbor nadzornikov med svojimi člani izbere tudi namestnika, ki bo v odsotnosti predsednika opravljal njegove funkcije.
Odbor nadzornikov med svojimi člani izbere tudi namestnika, ki bo v odsotnosti predsednika opravljal njegove funkcije. Namestnik ni član upravnega odbora.
Predlog spremembe
211
Predlog uredbe
Člen 34 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na predsednika pri opravljanju njegovih nalog.
Predlog spremembe
212
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Evropski parlament lahko predsednika ali njegovega namestnika ob popolnem spoštovanju njegove neodvisnosti pozove, naj redno podaja izjave pred pristojnim odborom in odgovarja na vprašanja članov tega odbora .
1. Predsednik vsaj vsako četrtletje poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vsa vprašanja njegovih poslancev .
Predlog spremembe
213
Predlog uredbe
Člen 34 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V skladu s kadrovskimi predpisi iz člena 54 predsednika po prenehanju dela še vedno zavezuje dolžnost, da v zvezi s sprejemanjem nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravna pošteno in diskretno.
Predlog spremembe
214
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Evropski parlament lahko predsednika pozove tudi, naj predloži poročilo o opravljanju svojih dolžnosti .
2. Predsednik Evropskemu parlamentu na zahtevo in vsaj 15 dni, preden poda izjavo iz odstavka 1, predloži poročilo o dejavnostih organa .
Predlog spremembe
215
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Poleg informacij iz členov 7a do 7e, 8, 9, 10, 11a in 18 vsebuje poročilo zlasti informacije o razpoložljivosti, obsegu in stroških bančnih kreditov za gospodinjstva ter mala in srednje velika podjetja, o obsegu in spremembah javnega dolga v lasti kreditnih institucij ter o odzivih na mnenje interesne skupine za bančništvo. Poročilo vsebuje tudi vse pomembne informacije, ki jih Evropski parlament zahteva priložnostno.
Predlog spremembe
216
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 2 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2b. Predsednik Evropskemu parlamentu prav tako predloži poročilo o opravljanju svojih dolžnosti.
Predlog spremembe
217
Predlog uredbe
Člen 36 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja.
2. Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom , ki ga organizira in vodi Komisija, in po potrditvi Evropskega parlamenta imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja.
Predlog spremembe
218
Predlog uredbe
Člen 37 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice, institucije Unije in vsi drugi javni ali zasebni organi ne poskušajo vplivati na izvršnega direktorja pri opravljanju njegovih nalog.
Predlog spremembe
219
Predlog uredbe
Člen 38 – odstavek 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
7. Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek letnega poročila z oddelkom o regulativnih in nadzornih dejavnostih organa ter oddelkom o finančnih in upravnih zadevah.
7. Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek poročila z oddelkom o regulativnih in nadzornih dejavnostih organa ter oddelkom o finančnih in upravnih zadevah.
Predlog spremembe
220
Predlog uredbe
Člen 39
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 39
črtano
Sestava
1. Organ je del evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS), ki deluje kot mreža nadzornih organov.
2. Sistem ESFS sestavljajo:
(a) organi iz držav članic, kot je opredeljeno v členu 1(2) te uredbe, členu 1(2) Uredbe (ES) št. .../… [EIOPA] in členu 1(2) Uredbe (ES) št. …/… [ESMA];
(b) Evropski bančni organ;
(c) Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen na podlagi člena 1 Uredbe (ES) št. .../... [EIOPA];
(d) Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ustanovljen na podlagi člena 1 Uredbe (ES) št. .../... [ESMA];
(e) skupni odbor evropskih nadzornih organov iz člena 40;
(f) Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7, 9, in 10.
3. Organ prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ustanovljenega s členom 40, redno in tesno sodeluje z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, zagotavlja medsektorsko usklajenost njihovih prizadevanj ter oblikuje skupna stališča na področju nadzora nad finančnimi konglomerati in drugih medsektorskih vprašanj.
Predlog spremembe
221
Predlog uredbe
Poglavje IV – del 2 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
SKUPNI ODBOR EVROPSKIH NADZORNIH ORGANOV
EVROPSKI NADZORNI ORGAN (SKUPNI ODBOR)
Obrazložitev
Za skladnost s Skinnerjevim poročilom.
Predlog spremembe
222
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Ustanovi se skupni odbor evropskih nadzornih organov .
Ustanovijo se Evropski nadzorni organi (skupni odbor), ki imajo svoj sedež v Frankfurtu.
Predlog spremembe
223
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.
2. Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost z drugimi evropskimi nadzornimi organi, zlasti kar zadeva:
– finančne konglomerate,
– računovodstvo in revizijo,
– mikrobonitetne analize medsektorskega razvoja, tveganj in ranljivosti za finančno stabilnost,
– paketne naložbene produkte,
– ukrepe proti pranju denarja ter
– izmenjavo informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter razvijanje odnosov med Evropskim odborom za sistemska tveganja in evropskimi nadzornimi organi.
Obrazložitev
Skupni odbor razvija nadaljnja področja skupnega ukrepanja. Zato se predlaga navedba več področij za sodelovanje pri regulaciji. Na podlagi pripravljalnega dela skupnega odbora bodo končne odločitve sprejemali odbori, ki sestavljajo skupni odbor.
Predlog spremembe
224
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ prispeva ustrezna sredstva za upravno pomoč skupnemu odboru evropskih nadzornih organov. To vključuje kadrovske, upravne, infrastrukturne in operativne stroške.
3. Skupni odbor ima stalni sekretariat, ki so mu začasno dodeljeni zaposleni iz treh evropskih nadzornih organov. Organ prispeva ustrezna sredstva za upravne, infrastrukturne in operativne stroške.
Obrazložitev
Stalni sekretariat bo skupnemu odboru omogočil učinkovitejše opravljanje dodeljenih nalog, sčasoma pa tudi razširitev obsega nalog. Poleg tega mora ustvarjati medsektorsko učenje oziroma izmenjavo informacij in skupno kulturo na področju nadzora med osebjem, ki je bilo sekretariatu začasno dodeljeno iz treh evropskih nadzornih organov.
Predlog spremembe
225
Predlog uredbe
Člen 40 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 40a
Nadzor
Če institucija iz člena 12b(1) deluje v različnih sektorjih, skupni odbor odloči, kateri evropski nadzorni organ bo deloval kot vodilni pristojni organ, in/ali sprejme zavezujoče odločbe za reševanje težav med evropskimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
226
Predlog uredbe
Člen 41 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Skupni odbor sestavljajo predsednik organa in predsednika Evropskega odbora za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega odbora za vrednostne papirje in trge, po potrebi pa tudi predsednik pododbora, ustanovljenega na podlagi člena 43.
1. Skupni odbor ima upravni odbor, ki ga sestavljajo predsedniki evropskih nadzornih organov , po potrebi pa tudi predsednik pododbora, ustanovljenega na podlagi člena 43.
Predlog spremembe
227
Predlog uredbe
Člen 41 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Izvršni direktor, Komisija in odbor ESRB so kot opazovalci povabljeni na seje skupnega odbora evropskih nadzornih organov in pododborov iz člena 43.
2. Izvršni direktor, predstavnik Komisije in odbor ESRB so kot opazovalci povabljeni na seje upravnega odbora skupnega odbora in pododborov iz člena 43.
Predlog spremembe
228
Predlog uredbe
Člen 41 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Predsednik skupnega odbora evropskih nadzornih organov je po načelu letne rotacije imenovan med predsedniki Evropskega bančnega organa , Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge .
3. Predsednik skupnega odbora je po načelu letne rotacije imenovan med predsedniki Evropskega nadzornega organa (bančništvo) , Evropskega nadzornega organa ( zavarovanja in poklicne pokojnine ) ter Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi) . Predsednik skupnega odbora je podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja.
Obrazložitev
Pomembno je, da ima strokovno znanje evropskih nadzornih organov na mikro ravni zadostno težo znotraj odbora ESRB . Poleg tega je pomembno, da odbor ESRB ni preveč osredotočen na banke ter da bančništvo, zavarovalništvo, vrednostne papirje in trge ustrezno zastopa predsednik skupnega odbora, ki lahko zastopa vse tri sektorje.
Predlog spremembe
229
Predlog uredbe
Člen 41 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Skupni odbor evropskih nadzornih organov se sestaja vsaj enkrat na dva meseca.
Upravni odbor skupnega odbora se sestaja vsaj enkrat na dva meseca.
Obrazložitev
V skladu s Skinnerjevim poročilom.
Predlog spremembe
230
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Odbor za pritožbe je skupno telo Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge.
1. Odbor za pritožbe je skupno telo treh evropskih nadzornih organov.
Predlog spremembe
231
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Odbor za pritožbe je sestavljen iz šestih članov in šestih namestnikov , ki so posamezniki z ustreznim znanjem in izkušnjami, pri čemer ni vključeno osebje, zaposleno v pristojnih organih ali drugih nacionalnih institucijah ali institucijah Skupnosti, ki so vključene v dejavnosti organa.
2. Odbor za pritožbe je sestavljen iz šestih članov in šestih namestnikov z zadostnim pravnim znanjem za nudenje strokovnih pravnih nasvetov o izvajanju pooblastil organa.
Predlog spremembe
232
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 2 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Odločitve odbora za pritožbe se sprejemajo na podlagi večine vsaj štirih od šestih članov.
črtano
Predlog spremembe
233
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 2 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kadar je to potrebno, predsednik skliče odbor za pritožbe.
črtano
Predlog spremembe
234
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Upravni odbor organa z ožjega seznama, ki ga po javnem razpisu za prijavo interesa, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, predloži Komisija, po posvetovanju z odborom nadzornikov imenuje dva člana odbora za pritožbe in dva namestnika .
3. Evropski parlament z ožjega seznama, ki ga po javnem razpisu za prijavo interesa, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, predloži Komisija, po posvetovanju z odborom nadzornikov imenuje člane odbora za pritožbe in njihove namestnike .
Predlog spremembe
235
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Drugi člani so imenovani v skladu z Uredbo (ES) št. …/…[EIOPA] in Uredbo (ES) št. …/…[ESMA].
črtano
Predlog spremembe
236
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Odločitve odbora za pritožbe se sprejemajo na podlagi večine vsaj štirih od šestih članov.
Predlog spremembe
237
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Mandat članov odbora za pritožbe je pet let. Ta mandat se lahko enkrat podaljša.
črtano
Predlog spremembe
238
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Člana odbora za pritožbe, ki ga je imenoval upravni odbor organa, ni mogoče odstaviti s položaja med njegovim mandatom, razen če je bil spoznan za krivega resne kršitve in upravni odbor po posvetovanju z odborom nadzornikov sprejme tak sklep.
črtano
Predlog spremembe
239
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Kadar je to potrebno, predsednik skliče odbor za pritožbe.
Predlog spremembe
240
Predlog uredbe
Člen 44 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Organ, Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge zagotavljajo ustrezno operativno in administrativno podporo za odbor za pritožbe.
6. Organ, Evropski nadzorni organ ( zavarovanja in poklicne pokojnine ) ter Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi) zagotavljajo ustrezno operativno in administrativno podporo za odbor za pritožbe prek skupnega odbora .
Obrazložitev
Ker bo odbor za pritožbe deloval v okviru skupnega odbora, je primerno, da mu ta zagotovi podporo svojega sekretariata.
Predlog spremembe
241
Predlog uredbe
Člen 46 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Odbor za pritožbe lahko v skladu z določbami tega člena izvaja vsa pooblastila, ki so v pristojnosti organa , ali pa primer preda pristojnemu telesu organa. To telo zavezuje odločba odbora za pritožbe.
5. Odbor za pritožbe lahko potrdi odločbo pristojnega telesa organa ali pa primer preda pristojnemu telesu organa. To telo zavezuje odločba odbora za pritožbe , prav tako pa sprejme spremenjeno odločbo o zadevnem primeru.
Obrazložitev
Odbor za pritožbe potrdi oziroma zavrne odločbo, vendar ni njegova naloga, da preoblikuje odločbo, saj je to v pristojnosti organa.
Predlog spremembe
242
Predlog uredbe
Člen 47 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Tožbe pred Sodiščem prve stopnje in Sodiščem Evropskih skupnosti
Tožbe pred Splošnim sodiščem in Sodiščem Evropske unije
(Sprememba velja za celotno besedilo.)
Predlog spremembe
243
Predlog uredbe
Člen 47 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. V skladu s členom 230 Pogodbe se lahko vloži tožba pred Sodiščem prve stopnje ali Sodiščem Evropskih skupnosti zaradi odločbe, ki jo je sprejel odbor za pritožbe ali pa organ v zadevah, pri katerih ni pravice do pritožbe pri odboru za pritožbe.
1. V skladu s členom 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije se lahko vloži tožba pred Sodiščem prve stopnje ali Sodiščem Evropskih skupnosti zaradi odločbe, ki jo je sprejel odbor za pritožbe ali pa organ v zadevah, pri katerih ni pravice do pritožbe pri odboru za pritožbe.
Predlog spremembe
244
Predlog uredbe
Člen 47 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Države članice, institucije Unije in tudi vsaka fizična ali pravna oseba lahko zoper odločitve organa vložijo tožbo neposredno pri Sodišču Evropske unije, v skladu s členom 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Predlog spremembe
245
Predlog uredbe
Člen 47 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Kadar je organ zavezan k ukrepanju, vendar ne sprejme odločitve, se lahko pred Sodiščem prve stopnje ali Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu s pogoji iz člena 232 Pogodbe sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja.
2. Kadar je organ zavezan k ukrepanju, vendar ne sprejme odločitve, se lahko pred Sodiščem prve stopnje ali Sodiščem Evropskih skupnosti v skladu s pogoji iz člena 265 Pogodbe o delovanju Evropske unije sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja.
Predlog spremembe
246
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) obvezni prispevki nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami;
črtano
Predlog spremembe
247
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) subvencija Skupnosti iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji) ;
(b) subvencija Unije , prikazana v ločeni proračunski postavki v oddelku [XII] splošnega proračuna Evropske unije;
Obrazložitev
Po predlogu Komisije bi bil proračun evropskega nadzornega organa del proračuna Komisije. Da bi povečali neodvisnost evropskega nadzornega organa, bi bilo zanj bolje v splošnem proračunu EU odpreti ločeno in posebno proračunsko vrstico. Zaradi tega se, tudi zato, da bi oblastem omogočili izpolnitev njihovih ambicij, predlaga odprtje neodvisne proračunske vrstice, kakor je že bilo storjeno v primeru nadzornika za varstvo podatkov (glej: Uredba št 45/2001 z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov).
Predlog spremembe
248
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Odhodki organa vključujejo vsaj odhodke za osebje, plače, upravne stroške, stroške infrastrukture in operativne stroške.
2. Odhodki organa vključujejo vsaj odhodke za osebje, plače, upravne stroške, stroške infrastrukture , strokovnega usposabljanja in operativne stroške.
Predlog spremembe
249
Predlog uredbe
Člen 49 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, ki se ji zdijo potrebne v zvezi s kadrovskim načrtom, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun Evropske unije v skladu s členom 272 Pogodbe.
3. Komisija na podlagi teh ocen v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, ki se ji zdijo potrebne v zvezi s kadrovskim načrtom, in znesek subvencije, ki bremeni splošni proračun Evropske unije v skladu s členoma 313 in 314 Pogodbe.
Predlog spremembe
250
Predlog uredbe
Člen 50 – odstavek 9
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
9. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 organu podeli razrešnico za izvrševanje proračuna za proračunsko leto N.
9. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 organu podeli razrešnico za izvrševanje proračuna , sestavljenega iz prihodkov iz splošnega proračuna Evropske unije in pristojnih organov, za proračunsko leto N.
Predlog spremembe
251
Predlog uredbe
Člen 54 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Za osebje organa, vključno z njegovim izvršnim direktorjem , se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih za njihovo izvajanje skupaj sprejele institucije Evropske skupnosti .
1. Za osebje organa , razen za njegovega predsednika , se uporabljajo Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev ter predpisi, ki so jih za njihovo izvajanje skupaj sprejele institucije Unije .
Obrazložitev
Za predsednika kadrovski predpisi EU ne bi smeli veljati. Pogoje zaposlitve za predsednika bi moral določiti odbor nadzornikov, kot je to praksa za predsednika in člane izvršilnega odbora Evropske centralne banke. Ob upoštevanju, da so predsedniki del odbora ESRB in njegovega usmerjevalnega odbora, je primeren pristop, skladen s pristopom ECB.
Predlog spremembe
252
Predlog uredbe
Člen 54 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov.
2. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov. Izvedbeni ukrepi omogočajo utemeljena odstopanja za zagotavljanje najučinkovitejšega opravljanja nalog, ki jih opredeli organ.
Predlog spremembe
253
Predlog uredbe
Člen 55 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.
1. Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonom držav članic, poravna vso neupravičeno škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.
Obrazložitev
Pri delovanju evropskega nadzornega organa se lahko zgodi, da ta z namenom zagotavljanja splošne koristi škoduje posameznim finančnim institucijam. Takšna škoda je v okviru zagotavljanja stabilnosti sistema upravičena, zato evropski nadzorni organ za takšno škodo ne bi smel biti odgovoren.
Predlog spremembe
254
Predlog uredbe
Člen 56 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Za člane odbora nadzornikov in upravnega odbora, izvršnega direktorja in zaposlene v organu, vključno z uradniki, ki jih začasno napotijo države članice tudi po prenehanju opravljanja njihovih dolžnosti veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 287 Pogodbe in ustrezne določbe zadevne zakonodaje Skupnosti .
1. Za člane odbora nadzornikov in upravnega odbora, izvršnega direktorja in zaposlene v organu, vključno z uradniki, ki jih začasno napotijo države članice , in vse druge osebe, ki opravljajo naloge za organ na pogodbeni osnovi, tudi po prenehanju opravljanja njihovih dolžnosti veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije in ustrezne določbe zakonodaje Unije .
Predlog spremembe
255
Predlog uredbe
Člen 56 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V prvih 18 mesecih po odhodu s položaja se ne smejo zaposliti v finančnih institucijah, ki so bile prej pod nadzorom Evropskega sistema finančnih nadzornih organov.
Predlog spremembe
256
Predlog uredbe
Člen 61 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pri delu organa, ki je v njihovem neposrednem interesu, sodelujejo tudi tretje države, ki uporabljajo zakonodajo, ki je bila na področjih, za katere je pristojen organ, kot je navedeno v členu 1(2), priznana kot enakovredna, pod pogojem, da so z Unijo sklenile sporazum.
Predlog spremembe
257
Predlog uredbe
Člen 61 – odstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
S sodelovanjem je treba doseči učinkovito dvostransko in večstransko izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organom ob popolnem upoštevanju veljavnih določb o zaupnosti in varstvu podatkov iz ustrezne zakonodaje Unije.
Predlog spremembe
258
Predlog uredbe
Člen 62 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Odbor tretje stopnje v času od začetka veljavnosti te uredbe in do ustanovitve organa deluje tesno sodeluje s Komisijo, da se pripravi zamenjava odbora tretje stopnje z organom. Odbor tretje stopnje lahko izvede vse koristne pripravljalne ukrepe, končno odločitev o teh ukrepih pa sprejmejo ustrezni subjekti organa.
Predlog spremembe
259
Predlog uredbe
Člen 62 – odstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1b. Od začetka veljavnosti te uredbe do dneva imenovanja predsednika in članov upravnega odbora ter imenovanja izvršnega direktorja organ začasno vodi predsednik obstoječega odbora tretje stopnje, upravlja pa ga njegov generalni sekretar.
Obrazložitev
Predlaga se pojasnitev določb o pripravljalnih ukrepih, ki jih je mogoče sprejeti pred ustanovitvijo evropskih nadzornih organov. Zaradi učinkovitosti je zelo pomembno, da lahko po začetku veljavnosti uredbe trije odbori tretje stopnje sprejmejo vse koristne ukrepe za pripravo ustanovitve evropskih nadzornih organov, pri čemer je pogoj potrditev tega pripravljalnega dela s strani zadevnih teles evropskega nadzornega organa. Ta način delovanja bo v največji možni meri skrajšal obdobje, ko evropski nadzorni organi ne bodo mogli v celoti delovati zaradi neimenovanja predsednikov in izvršnih direktorjev organov.
Predlog spremembe
260
Predlog uredbe
Člen 63 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Vsem članom osebja, zaposlenim na podlagi pogodb iz odstavka 1, se zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za začasne uslužbence iz člena 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev za različne razrede, kot so predvideni v kadrovskem načrtu organa.
2. Zaradi nemotenega prehoda že zaposlenega osebja v organ se vsem članom osebja, zaposlenim na podlagi pogodb iz odstavka 1 , tudi tistim s pogodbo o začasni napotitvi , zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za zaposlitev za začasne uslužbence pod enakimi ali primerljivimi ekonomskimi in pravnimi pogoji, v skladu z ustreznim pravnim okvirom.
Obrazložitev
Predlagajo se posebne prehodne določbe, povezane z obstoječim osebjem odborov tretje stopnje.
Predlog spremembe
261
Predlog uredbe
Člen 63 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Po začetku veljavnosti te uredbe organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, izvede notranji izbirni postopek, omejen na osebje, ki je v pogodbenem razmerju z Odborom evropskih bančnih nadzornikov , da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta oseb, ki naj bi jih zaposlili.
Po začetku veljavnosti te uredbe organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, izvede notranji izbirni postopek, omejen na osebje, ki je v pogodbenem razmerju z odborom tretje stopnje , da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta oseb, ki naj bi jih zaposlili. Pri notranjem izbirnem postopku se v celoti upošteva spretnosti in izkušnje, ki jih je posameznik pokazal pri opravljanju svojega dela pred prehodom.
Obrazložitev
Predlagajo se posebne prehodne določbe, povezane z obstoječim osebjem odborov tretje stopnje.
Predlog spremembe
262
Predlog uredbe
Člen 66 – odstavek - 1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
-1. Komisija do ...* Evropskemu parlamentu in Svetu predloži potrebne predloge, s katerimi zagotovi nemoten prehod na nadzor institucij iz člena 12b s strani organa in na vzpostavitev novega okvira za obvladovanje finančne krize.
UL: prosimo, vstavite datum: šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.
Predlog spremembe
263
Predlog uredbe
Člen 66 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija v treh letih od datuma iz drugega odstavka člena 67 in vsaka tri leta po tem objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa in postopkih, določenih v tej uredbi.
1. Komisija do ...* in vsaka tri leta po tem objavi splošno poročilo o izkušnjah, pridobljenih pri delovanju organa , in postopkih, določenih v tej uredbi. V poročilu med drugim oceni:
(a) približevanje, ki so ga dosegli pristojni organi pri običajnih nadzornih praksah,
(b) delovanje kolegijev nadzornih organov,
(c) vlogo organa pri nadzoru nad sistemskimi institucijami ter
(d) izvajanje zaščitne klavzule iz člena 23.
___________________
UL: prosimo, vstavite datum: tri leta po datumu začetka uporabe te uredbe.
Obrazložitev
Namen predlaganih sprememb je ustvariti obveznost za Komisijo, da predlaga predloge za razjasnitev koncepta fiskalne pristojnosti držav članic in posodobitev uredbe, da bi bila ta bolj skladna z morebitnimi izboljšavami, ki bodo izšle iz izvajanja okvira predpisov Skupnosti za obvladovanje kriznih razmer v bančništvu, ki ga je pred nedavnim Komisija dala v posvetovanje.
Predlog spremembe
264
Predlog uredbe
Člen 66 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V tem poročilu je ovrednoten tudi napredek, dosežen pri regulativni in nadzorni konvergenci na področju kriznega upravljanja in reševanja v Skupnosti. Vrednotenje temelji na obsežnem posvetovanju, vključno z interesno skupino za bančništvo.
1a. V poročilu iz odstavka 1 se tudi preuči, ali :
(a) je ustrezno nadaljevati z ločenim nadzorom nad bančništvom, zavarovalništvom, poklicnimi pokojninami ter trgi vrednostnih papirjev in finančnimi trgi ali pa je zanje bolje določiti enega samega nadzornika,
(b) je ustrezno opravljati nadzor nad bonitetnim nadzorom in poslovanjem ločeno ali pa je bolje, če to počne isti nadzornik,
(c) je ustrezno poenostaviti in okrepiti strukturo Evropskega sistema finančnega nadzora, da bi povečali skladnost med makro in mikro ravnmi ter med evropskimi nadzornimi organi;
(d) je ustrezno povečati regulativna pooblastila evropskih nadzornih organov,
(e) je razvoj Evropskega sistema finančnega nadzora skladen z globalnim razvojem;
(f) je znotraj Evropskega sistema finančnega nadzora dovolj različnosti in odličnosti;
(g) sta odgovornost in preglednost glede na zahteve po objavljanju zadostni.
OBRAZLOŽITEV
Sedanja finančna kriza je razkrila to, na kar je Evropski parlament opozarjal že pred več leti, in sicer pomanjkljivo finančno ureditev ter šibkost mehanizmov za nadzor trgov. Ko je potekala razprava o akcijskem načrtu za finančne storitve (glej García-Margallovo poročilo o sporočilu Komisije o izvajanju okvira za finančne trge: akcijski načrt (1999)
UL C 40, 7.2.2001, str. 453. ), je Parlament opozoril, da si je za preprečitev sistemske krize treba še naprej z enako močjo prizadevati za uresničitev treh ciljev načrta: liberalizacijo trgov, okrepitev mehanizmov za nadzor in uskladitev davkov na prihranke. V poznejših poročilih (Van den Burgovo poročilo o pravilih bonitetnega nadzora v Evropski uniji (2002)
UL C 25E, 29.1.2004, str. 394. , Van den Burgovo poročilo o politiki finančnih storitev (2005–2010) – bela knjiga (2007)
Ni objavljeno v Uradnem listu. , ter Van den Burgovo in Daianujevo poročilo s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora (2008)
UL C 9E, 15.1.2010, str. 48. ) je poudaril, da zgolj usklajevanje med nacionalnimi nadzornimi organi, katerih pristojnost se konča na mejah njihovih držav, ne zadostuje za nadzor finančnih institucij, ki pojmujejo notranji trg kot prostor brez dejanskih meja. Poleg tega so v nekaterih pravilih že poudarjena temeljna načela oziroma je nakazan splošni trend pri oblikovanju prihodnje evropske nadzorne strukture (Skinnerjevo poročilo o direktivi Solventnost II (2009), Gauzèsovo poročilo o uredbi o bonitetnih agencijah (2009)).
Da bi zapolnili regulativne vrzeli in odpravili krhkost nadzornih sistemov, je Komisija naročila skupini strokovnjakov pod vodstvom Jacquesa Larosièra, naj pripravi poročilo, v katerem bo predstavila, kaj smo se iz krize naučili, in dala potrebna priporočila, da se ta ne bi več ponovila. Komisija je v svojem predlogu kot prvo priporočila, da se ustanovi mreža nacionalnih nadzornih organov, ki bi delovala v povezavi z novim Evropskim nadzornim organom (ESA), sestavljenim iz treh stebrov: steber za banke (EBA), steber za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) ter steber za vrednostne papirje in trge (ESMA). Skupni odbor evropskih nadzornih organov bi moral zagotoviti ustrezno konsolidirano ureditev in nadzor evropskih finančnih trgov. Komisija je kot drugo priporočila, da se ustanovi Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) za spremljanje in ocenjevanje morebitne grožnje finančni stabilnosti, ki izhaja iz makroekonomskega razvoja. Parlament se strinja s takšno zasnovo in dodaja dve pomembni točki: vključitev ESRB v evropske nadzorne organe in podelitev večjih pristojnosti novim organom, do bodo dobili resnično evropsko razsežnost.
Komisija je kot tretje poudarila, da je treba uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da bi zagotovili, tudi prek enotnega pravilnika, ustrezne pogoje ter zaščito deponentov, vlagateljev in potrošnikov v Evropski uniji. Tehnični standardi so pomemben instrument za dosego te uskladitve in jih zato Komisija še posebej skrbno obravnava. Parlament se strinja s tem pristopom, ima pa dve pomembni zahtevi: pri oblikovanju tehničnih standardov je treba dati ustrezno vlogo Parlamentu (člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in poudariti vodilno vlogo Evropskega bančnega organa. Kadar Komisija v celoti ali delno ne odobri predlogov tega organa, Parlament in Svet pozoveta njegovega predsednika in pristojnega komisarja, da pojasnita razloge za to.
Na področjih, ki jih tehnični standardi ne zajemajo, organ lahko uporabi smernice in priporočila za izvajanje evropske zakonodaje. Parlament želi, da smernice in priporočila, ki jih odobri organ, čim bolj zavezujejo nacionalne nadzorne organe. Zato poziva, naj predsednik organa „prijavi“ nacionalne nadzorne organe, ki teh smernic in priporočil ne izpolnjujejo, ter predstavi ukrepe, ki jih namerava sprejeti, da bi jih k temu obvezal. Objava takšnega neizpolnjevanja je velika spodbuda za to, da nacionalni organi izpolnijo priporočila in smernice, ki jih organ odobri.
Odnosi med Komisijo in zasebnimi institucijami so posebej občutljivo vprašanje. Predlog Komisije organu omogoča, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva izpolnjevanje evropskih zakonov. Prav tako jim omogoča, da jih uradno pozove k sprejetju potrebnih ukrepov v izrednih razmerah. Kadar nacionalni nadzorni organ ne ravna v skladu s temi odločbami, se lahko nacionalni organ obrne na finančne institucije na področjih, kjer se neposredno uporablja zakonodaja Evropske unije, da bi povrnil zaupanje v trge. Pravica, da se lahko obrne na zasebne finančne institucije, je po mojem mnenju edini možni instrument, da bi zagotovili resnično izvajanje odločb, ki jih je sprejel organ.
Glavne novosti tega poročila zadevajo nadzor finančnih institucij, zlasti čezmejnih. Posebno pozornost je treba nameniti velikim finančnim institucijam, tako imenovanim ustanovam, ki so „prevelike, da bi propadle“, katerih stečaj lahko povzroči propad celotnega finančnega sistema. V zvezi s tem obstajata samo dve možnosti: večja pooblastila za nacionalne nadzorne organe ali več Evrope (Turnerjevo poročilo) – večji protekcionizem ali večji notranji trg. Ni smiselno, da bi še naprej uporabljali mehanizme, ki so se med krizo izkazali za neučinkovite.
„Nacionalna“ možnost bi pomenila, da bi morali imeti nadzorni organi držav gostiteljic možnost, da bi tuje banke prisilili poslovati prek hčerinskih družb in ne prek podružnic ter da bi neposredneje nadzirali njihov kapital in likvidnost.
„Evropska“ možnost bi pomenila, da bi lahko kolegiji nadzornikov narekovali pravila, ki bi jih bilo treba spoštovati, če se nacionalni nadzorni organi ne bi mogli sporazumeti. Poleg tega bi pomenila, da bi bil organ odgovoren za nadzor finančnih institucij, katerih stečaj bi lahko ogrozil trdnost sistema. Organ bi vedno deloval prek nacionalnih organov, ki bi v tem primeru delovali po njegovem pooblastilu in navodilih. Pri opredelitvi institucij evropske razsežnosti bi se upoštevali nacionalni standardi (FSA, MDS, BIS). Sprememba iz enega modela v drugega bi bila lahko postopna, tako da bi začeli z institucijami z največjim tveganjem in nadaljevali z ostalimi v razumnem času.
V poročilu Parlamenta je predlagana tudi ustanovitev Evropskega sklada, ki bi ga s prispevki financirale finančne institucije in bi bil namenjen zaščiti deponentov in pomoči institucijam v težavah, kadar bi lahko njihov stečaj porušil celoten sistem. Če bi bila sredstva sklada nezadostna, bi lahko sklad izdal dolžniške certifikate. Kadar tudi to ne bi zadostovalo in bi bilo treba absolutno uporabiti javna sredstva za preprečitev propada sistema, bi bilo treba vključiti države članice. Breme teh javnih sredstev bi se razdelilo med prizadete države v skladu z memorandumom o soglasju, sprejetem na podlagi predhodnih pogajanj.
Predlog Komisije je bil oblikovan skoraj izključno z bančnega vidika, ne da bi se upošteval vidik prejemnikov posojil. Zato se predlaga, da se malim in srednje velikim evropskim podjetjem, ki so veliko bolj odvisna od bančnega financiranja kot velika podjetja, ki običajno krijejo svoje potrebe na trgu, nameni posebna vloga. Predstavniki organizacij malih in srednje velikih podjetij bi bili del interesne skupine in bi izvolili dva člana odbora nadzornikov.
Evropski parlament v svojem poročilu stremi k temu, da bi presegel predlog Komisije in bi vanj vključil predloge, ki jih je dal že pred leti. Laroisèrovo poročilo je bilo dobro zasnovano, vendar ni bilo tako daljnosežno, kot bi si njegovi avtorji želeli. Predlog Komisije je bil šibkejši, verjetno zato, da bi bil lažje dosežen dogovor s Svetom. Sporazum Sveta, ki je bil sprejet decembra 2009, je še bolj oslabil že tako šibki predlog Komisije. Zato so štiri parlamentarne skupine (PPE, PSE, ALDE in Verts) v javnem sporočilu izjavile, da želijo iti dlje od drugih dveh institucij.
Pri oblikovanju tega parlamentarnega poročila bi lahko sledili dvema različnima strategijama: skušati uganiti želje Sveta, da bi hitro dosegli sporazum, ali pa gledati na stvari s povsem evropskega vidika. Parlament se je odločil, da bo raje izkoristil priložnost za dosego napredka pri evropski izgradnji. Izbral je drugo možnost, zato v tem poročilu podpira ustanovitev resničnega evropskega organa.
Evropski parlament upa, da se bo na podlagi tega poročila preučila možnost, da bi ustanovili resničen evropski organ z jasnimi pristojnostmi, hkrati pa bi uvedli mehanizem za reševanje prihodnjih kriz, tako da bi bilo manj možnosti, da bi se morali evropski davkoplačevalci spoprijemati s posledicami zloma finančnega sistema. Sedaj imajo besedo evropski poslanci.
12.4.2010
MNENJE Odbora za ustavne zadeve
za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
( KOM(2009)0501 – C7‑0169/2009 – 2009/0142(COD) )
Poročevalec:
Íñigo Méndez de Vigo
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Pomanjkanje ustrezne finančne regulacije na evropski ravni in slabosti tržnih nadzornih mehanizmov so bile v času gospodarske in finančne krize, ki je zajela Evropo leta 2008 in posledice katere še vedno občutimo, očitne. Komisija je na podlagi poročila skupine strokovnjakov, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, pripravila štiri predloge, za obravnavo katerih je v Parlamentu pristojen Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.
Odbor za ustavne zadeve je pri pripravi svojega mnenja poskušal podrobno preučiti, kako bi lahko čim bolje umestili v institucionalni sistem nov evropski nadzorni organ in Evropski odbor za sistemska tveganja, katerih ustanovitev se predlaga v teh predlogih. Prav tako se je osredotočil na oblikovanje usklajenih tehničnih standardov za finančne storitve, s katerimi bi zagotovili usklajeno ukrepanje organov na eni strani ter ustrezno zaščito deponentov, vlagateljev in potrošnikov v Evropski uniji na drugi strani. Posebna pozornost je bila namenjena odnosu do institucij zasebnega sektorja kot tudi odnosu med evropskim nadzornim organom in nacionalnimi nadzornimi organi. Nadalje smo poudarili težave, povezane z nadzorom mednarodnih institucij.
Finančna kriza leta 2008 zahteva evropski odziv na evropske težave: Parlament mora imeti po novih pooblastilih, ki jih je pridobil z Lizbonsko pogodbo, pri vseh teh vprašanjih odločilno vlogo.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za ustavne zadeve poziva Odbor za ekonomske in monetarne zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (bančništvo)
(Sprememba velja za celotno besedilo.)
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, dosledne uporabe prava Skupnosti in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.
(1) Med finančno krizo v obdobju 2007/2008 so se pokazale pomembne pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru v posameznih primerih in v zvezi s celotnim finančnim sistemom. Nadzorni modeli na nacionalni ravni zaostajajo za integriranostjo in medsebojno povezanostjo evropskih finančnih trgov, na katerih več finančnih družb posluje čezmejno. Med krizo so se pokazale pomanjkljivosti na področju sodelovanja, usklajevanja, enotne uporabe prava Unije in zaupanja med nacionalnimi nadzornimi organi.
(Sprememba velja za celotno besedilo.)
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7) Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Skupnosti , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami ostaja na nacionalni ravni, osrednjo vlogo pri nadzoru nad čezmejnimi skupinami pa imajo kolegiji nadzornih organov . Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej Skupnosti . Poleg Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge je treba ustanoviti Evropski bančni organ (to so evropski nadzorni organi) .
(7) Evropski sistem finančnih nadzornih organov mora biti mreža nacionalnih nadzornih organov in nadzornih organov Unije , pri čemer vsakodnevni nadzor nad finančnimi institucijami , ki nimajo evropske razsežnosti, ostaja na nacionalni ravni. Nadzor nad čezmejnimi institucijami, ki nimajo evropske razsežnosti, morajo izvajati kolegiji nadzornih organov. Nadzor nad finančnimi institucijami z evropsko razsežnostjo mora postopoma prevzeti evropski nadzorni organ (bančništvo) – („organ“). Doseči je treba tudi večjo usklajenost in skladno uporabo pravil za finančne institucije in trge po vsej Uniji . Poleg organa, Evropskega nadzornega organa (zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi) je treba ustanoviti Evropski nadzorni organ (skupni odbor). Evropski odbor za sistemska tveganja mora biti del evropskega sistema finančnega nadzora.
(Imena organov je treba spremeniti v vsem besedilu.)
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 10 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(10a) Evropsko sodišče je v zadevi št. C-217/04, Združeno kraljestvo proti Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije, razsodilo: „(I)z ničesar v besedilu člena 95 ES (se) ne da sklepati, da bi morali biti ukrepi, ki jih je sprejel zakonodajalec Skupnosti na podlagi te določbe, naslovljeni samo na države članice. Lahko se namreč izkaže, da je, po presoji tega zakonodajalca, nujno ustanoviti organ Skupnosti, katerega naloga je prispevati k uresničitvi postopka usklajevanja v položajih, v katerih se kot primerno kaže sprejetje neobvezujočih spremljevalnih in okvirnih ukrepov zaradi olajševanja enotnih izvajanja in uporabe predpisov, ki temeljijo na tej določbi. 1 “ Ukrepi, sprejeti po členu 95 Pogodbe ES (zdaj po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije), so lahko direktive ali uredbe. Evropska agencija za varnost omrežij in informacij je bila na primer ustanovljena z Uredbo (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta 2 , z uredbo pa bo ustanovljen tudi organ.
1 Sodba z dne 2. maja 2006, Zbirka odločb 2006 str. I-3771, odstavek 44.
2 UL L 77, 13.3.2004, str. 1.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 14
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Skupnosti , zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te osnutke tehničnih standardov potrditi v skladu s pravom Skupnosti, da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek. Osnutke tehničnih standardov mora sprejeti Komisija. Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Skupnosti, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomeni kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Skupnosti za področje finančnih storitev. Za zagotovitev neprekinjenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba določiti časovni rok za odločitev Komisije o njihovi potrditvi.
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita vlagateljev in potrošnikov v Uniji . Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Unije , zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija bi morala imeti pooblastila, da sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s tehničnimi standardi na področju finančnih storitev.
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 15
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(15) Postopek oblikovanja tehničnih standardov iz te uredbe ne vpliva na pooblastila Komisije, da na lastno pobudo sprejme izvedbene ukrepe na podlagi postopkov komitologije na drugi stopnji Lamfalussyjeve strukture, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Skupnosti. Vprašanja, ki jih zadevajo tehnični standardi, ne vključujejo političnih odločitev, njihovo vsebino pa omejujejo dokumenti Skupnosti, sprejeti na prvi stopnji. Oblikovanje osnutkov standardov v organu zagotavlja, da v celoti izkoristi specializirano strokovno znanje nacionalnih nadzornih organov.
(15) Komisija mora osnutke tehničnih standardov potrditi, da postanejo pravno zavezujoči. Če na primer ne bodo združljivi s pravom Evropske unije, če ne bodo upoštevali načela sorazmernosti ali bodo v nasprotju s temeljnimi načeli notranjega trga za finančne storitve, kot izhajajo iz pravnega reda Unije za področje finančnih storitev, jih bo treba spremeniti. Za zagotovitev gladkega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba Komisiji določiti časovni rok za odločitev o njihovi potrditvi.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Uvodna izjava 16
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(16) Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje nezavezujočih smernic in priporočil o uporabi zakonodaje Skupnosti . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil navedejo svoje razloge za tako ravnanje.
(16) Organ bi moral imeti na področjih, ki niso zajeta v tehničnih standardih, pooblastila za izdajanje smernic in priporočil o uporabi zakonodaje Unije . Za zagotovitev preglednosti in okrepitev upoštevanja teh smernic in priporočil s strani nacionalnih nadzornih organov je treba za nacionalne organe določiti obveznost, da v primeru neupoštevanja teh smernic in priporočil javno navedejo svoje razloge za tako ravnanje , da bodo za udeležence na trgu popolnoma pregledni . Na področjih, ki jih tehnični standardi ne zajemajo, mora organ oblikovati in razširjati najboljše prakse.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Uvodna izjava 17
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(17) Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe zakonodaje Skupnosti je osnovni pogoj za integriteto, učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v Skupnosti . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Skupnosti . Ta mehanizem je treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Skupnosti opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.
(17) Zagotavljanje pravilne in celovite uporabe evropske zakonodaje je osnovni pogoj za integriteto, preglednost , učinkovitost in pravilno delovanje finančnih trgov, stabilnost finančnega sistema in nevtralne konkurenčne pogoje za finančne institucije v Uniji . Zato je treba vzpostaviti mehanizem, s katerim organ obravnava primere nepravilne ali nezadostne uporabe zakonodaje Unije . Ta mehanizem bi bilo treba uporabljati na področjih, kjer so z zakonodajo Unije opredeljene jasne in brezpogojne obveznosti.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Uvodna izjava 19
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(19) Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom , je treba Komisiji dodeliti pooblastila, da na zadevni nacionalni nadzorni organ naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava Skupnosti , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena 226 Pogodbe.
(19) Kadar nacionalni organ ne ravna v skladu s priporočilom v roku, ki ga je določil organ, slednji na zadevni nacionalni nadzorni organ nemudoma naslovi odločbo za zagotovitev spoštovanja prava Unije , s čimer se ustvarijo neposredni pravni učinki, na katere se je mogoče sklicevati pred nacionalnimi sodišči in organi ter jih uveljaviti na podlagi člena 258 Pogodbe.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Uvodna izjava 21
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(21) Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v Skupnosti zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni Skupnosti . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah. Ker opredelitev izrednih razmer vključuje precej presoje, je treba za to pooblastiti Komisijo. Organu je treba za zagotovitev učinkovitega odziva na izredne razmere v primeru neukrepanja pristojnih nacionalnih nadzornih organov dodeliti pooblastilo, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti , ki se neposredno uporablja zanje, katerih cilj je ublažitev posledic krize in povrnitev zaupanja v trge.
(21) Resne grožnje za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost finančnega sistema v Uniji zahtevajo hiter in usklajen odziv na ravni Unije . Zato mora imeti organ možnost, da od nacionalnih nadzornih organov zahteva sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje stanja v izrednih razmerah. Kdaj gre za izredne razmere, mora opredeliti Evropski odbor za sistemska tveganja. Organu je treba za zagotovitev učinkovitega odziva na izredne razmere v primeru neukrepanja pristojnih nacionalnih nadzornih organov dodeliti pooblastilo, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije , ki se neposredno uporablja zanje, katerih cilj je ublažitev posledic krize in povrnitev zaupanja v trge.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22) Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum. Pristojnost organa mora zajemati spore v zvezi s postopkovnimi obveznostmi v procesu sodelovanja ter razlago in uporabo prava Skupnosti v nadzornih odločitvah/sklepih. Upoštevati je treba obstoječe mehanizme sprave, določene v sektorski zakonodaji. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Skupnosti , ki se neposredno uporablja zanje.
(22) Za zagotovitev smotrnega in učinkovitega nadzora ter uravnoteženega upoštevanja položaja pristojnih organov v različnih državah članicah mora imeti organ pristojnost za reševanje sporov med temi pristojnimi organi, tudi v kolegijih nadzornih organov, pri čemer imajo njegove odločitve zavezujoč učinek. Omogočiti je treba spravni postopek, med katerim lahko pristojni organi dosežejo sporazum. Pristojnost organa mora zajemati spore v zvezi s postopkovnimi obveznostmi v procesu sodelovanja ter razlago in uporabo prava Unije v nadzornih odločitvah/sklepih. Upoštevati je treba obstoječe mehanizme sprave, določene v sektorski zakonodaji. V primeru neukrepanja zadevnih nacionalnih nadzornih organov je treba organu dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, neposredno naslovljene na finančne institucije, na področjih prava Unije , ki se neposredno uporablja zanje. Enako velja za nesoglasja v kolegiju nadzornih organov.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22a) Kriza je razkrila velike razpoke v sedanjih pristopih k nadzoru čezmejnih finančnih ustanov, zlasti največjih in najkompleksnejših, katerih stečaj lahko povzroči sistemsko škodo. Do teh pomanjkljivosti pride zaradi različnih področij delovanja finančnih ustanov in nadzornih organov. Prve delujejo na trgu brez meja, drugi pa vsakodnevno preverjajo, ali njihova pravna pristojnost seže le do nacionalnih meja.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22b) Usklajevalni mehanizem, s katerim so skušali rešiti to asimetrijo, se je izkazal za nezadostnega. Kot je zapisano v Turnerjevem poročilu, objavljanem marca 2009 „sedanje ureditve, ki so kombinacija omogočanja odpiranja podružnic, nadzora matične države in zgolj nacionalno zavarovanje depozitov, ni trdna osnova za prihodnjo regulacijo in nadzor nad evropskimi čezmejnimi bankami, ki poslujejo s prebivalstvom“ 1 .
_____________
1 na str. 101.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22c) Za rešitev tega vprašanja sta le dve možnosti: ali dati več pooblastil nadzornikom države gostiteljice ali ustvariti zares alternativen evropski organ. Kot je zapisano tudi v Turnerjevem poročilu: „Smotrnejša ureditev zahteva ali povečane nacionalne pristojnosti, zaradi česar bi bil enotni trg manj odprt, ali večjo stopnjo integracije.“
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22d) Nacionalna rešitev bi pomenila, da bi lahko država gostiteljica zavrnila lokalnim podružnicam pravico do delovanja, od tujih institucij zahtevala, da delujejo samo prek hčerinskih podjetij, ne pa prek podružnic, ter nadzorovala kapital in likvidnost bank, ki v državi delujejo, kar bi povzročilo več protekcionizma.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 e (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22e) Evropska rešitev zahteva okrepitev vloge kolegijev nadzornih organov pri nadzoru nad mednarodnimi institucijami ter progresiven prenos nadzornih pristojnosti nad institucijami z evropsko razsežnostjo na evropski organ. Finančne institucije z evropsko razsežnostjo zajemajo tako tiste, ki poslujejo čezmejno, kot tiste, ki delujejo na nacionalnem ozemlju, pod pogojem, da bi njihov stečaj lahko ogrozil stabilnost celotnega enotnega finančnega trga Unije.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 f (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22f) Kolegiji nadzornih organov morajo imeti pristojnost za opredeljevanje pravil nadzora, da spodbudijo skladnejšo uporabo zakonodaje Unije. Organ mora imeti pravico do polnopravne udeležbe v kolegijih nadzornih organov, da se racionalizirata delovanje kolegijev in proces izmenjave informacij med kolegiji ter spodbudita njihova usklajenost in doslednost pri uporabi prava Unije. Organ mora prevzeti vodilno vlogo pri nadzoru mednarodnih finančnih institucij, ki delujejo v Evropski uniji. Imeti mora tudi zavezujočo vlogo mediatorja za reševanje sporov med nacionalnimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22 g (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22g) Kolegiji nadzornikov morajo imeti pomembno vlogo pri učinkovitem, uspešnem in usklajenem nadzoru mednarodnih finančnih institucij, ki nimajo evropske razsežnosti, večinoma pa razlike med nacionalnimi standardi in praksami ostanejo. Če so nadzorne prakse razdrobljene, je združevanje temeljnih finančnih predpisov nesmiselno. Kot je poudarjeno tudi v de Larosièrovem poročilu, je treba „preprečiti izkrivljanje konkurence in regulativno arbitražo zaradi različnih nadzornih praks, saj lahko ogrozita finančno stabilnost – med drugim s spodbuditvijo prenosa finančnih dejavnosti v države, kje je nadzor bolj ohlapen. Nadzorni sistem mora biti razumljen kot pravičen in uravnotežen“.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23a) Bonitetni nadzor nad finančnimi institucijami z evropsko razsežnostjo je treba zaupati organu. Kadar nacionalni nadzorni organi nadzorujejo mednarodne finančne institucije z evropsko razsežnostjo, morajo delovati kot uslužbenci organa in po njegovih navodilih.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Uvodna izjava 23 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23b) Finančne institucije z evropsko razsežnostjo je treba opredeliti, pri tem pa upoštevati mednarodne standarde.
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe
Uvodna izjava 24
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(24) Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij. Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti lahko nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge, sam odloča o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti je lahko ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo Skupnosti se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani.
(24) Prenos nalog in odgovornosti je lahko uporaben instrument za delovanje mreže nadzornih organov, da se zmanjša podvajanje nadzornih nalog, okrepi sodelovanje ter s tem racionalizira nadzorni postopek in zmanjša obremenitev finančnih institucij. Zato mora Uredba zagotoviti jasno pravno podlago za tak prenos. Prenos nalog pomeni, da naloge namesto odgovornega organa izvaja drug nadzorni organ, medtem ko je za nadzorne odločbe/sklepe še vedno odgovoren organ, ki je naloge prenesel. S prenosom odgovornosti lahko nacionalni nadzorni organ, na katerega se prenesejo naloge, sam odloča o posameznem vprašanju v zvezi z nadzorom namesto organa ali drugega nacionalnega nadzornega organa. Prenose mora urejati načelo, da se pristojnost za nadzor dodeli nadzornemu organu, ki je ustrezen za sprejemanje ukrepov na tem področju. Prerazporeditev odgovornosti je lahko ustrezna na primer zaradi ekonomije obsega, usklajenosti pri skupinskem nadzoru in optimalne uporabe tehničnega strokovnega znanja v nacionalnih nadzornih organih. Z ustrezno zakonodajo Unije se lahko nadalje opredelijo načela za prerazporeditev odgovornosti na podlagi sporazuma. Organ mora na vse ustrezne načine omogočiti in nadzorovati sporazume o prenosu pooblastil med nacionalnimi nadzornimi organi. Vnaprej ga je treba obvestiti o nameravanih sporazumih o prenosu pooblastil, da lahko po potrebi poda mnenje. Objavo takih sporazumov je treba centralizirati za zagotovitev pravočasnih, preglednih in enostavno dostopnih informacij o sporazumih za vse zadevne strani. Organ bi moral opredeliti in razglasiti najboljše prakse v zvezi s prenosom pooblastil ter sporazume o tem.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe
Uvodna izjava 26
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(26) Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov.
(26) Medsebojni strokovni pregledi so smotrno in učinkovito orodje za spodbujanje skladnosti v mreži finančnih nadzornih organov. Zato mora organ oblikovati metodološki okvir za take preglede in jih redno izvajati. Pregledi ne smejo biti osredotočeni le na približevanje nadzornih praks, ampak tudi na sposobnost nadzornih organov, da pri nadzoru dosežejo visoko kakovost rezultatov, in neodvisnost pristojnih organov. Rezultati teh strokovnih pregledov se morajo objaviti, opredeliti in javno objaviti pa se morajo tudi najboljše prakse.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe
Uvodna izjava 29
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(29) Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ spodbujati dialog in sodelovanje z nadzornimi organi zunaj Skupnosti . V celoti mora spoštovati obstoječe vloge in pristojnosti evropskih institucij v zvezi z organi zunaj Skupnosti in v mednarodnih forumih.
(29) Zaradi globalizacije finančnih storitev in vse večjega pomena mednarodnih standardov mora organ zastopati Unijo v dialogu in sodelovanju z nadzornimi organi zunaj Unije .
Predlog spremembe
24
Predlog uredbe
Uvodna izjava 33
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(33) Organ se mora z zainteresiranimi stranmi po potrebi posvetovati o tehničnih standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom. Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v Skupnosti (vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve), njihovo osebje ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo Skupnosti .
(33) Organ se mora z zainteresiranimi stranmi posvetovati o tehničnih standardih, smernicah in priporočilih ter jim zagotoviti primerne možnosti, da predložijo pripombe k predlaganim ukrepom. Pred sprejetjem takšnega osnutka tehničnih standardov, smernic in priporočil mora izvesti oceno učinka. Zaradi učinkovitosti je treba v ta namen ustanoviti interesno skupino za bančništvo, v kateri so sorazmerno zastopani kreditne institucije in investicijske družbe v Uniji (vključno, kot je ustrezno, institucionalni vlagatelji in druge finančne institucije, ki same uporabljajo finančne storitve), njihovo osebje , akademski krogi ter potrošniki in zasebni uporabniki bančnih storitev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Interesna skupina za bančništvo mora dejavno delovati kot povezovalni člen z drugimi skupinami uporabnikov na področju finančnih storitev, ki jih določi Komisija ali so določene z zakonodajo Unije .
Predlog spremembe
25
Predlog uredbe
Uvodna izjava 34 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(34a) Ne glede na posebne odgovornosti držav članic v kriznih razmerah je jasno, da če se država članica odloči za zaščitni ukrep, mora biti obenem z organom, Svetom in Komisijo o tem obveščen tudi Evropski parlament. Poleg tega mora država članica pojasniti razloge za uvedbo ukrepa. Organ bi moral v sodelovanju s Komisijo določiti naslednje korake.
Predlog spremembe
26
Predlog uredbe
Uvodna izjava 38
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(38) Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga v javnem izbirnem postopku izbere odbor nadzornikov . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.
(38) Organ mora zastopati polno zaposleni predsednik, ki ga v javnem izbirnem postopku, s katerim upravlja Komisija, ki nato pripravi kratek seznam, izbere Evropski parlament . Za upravljanje organa je treba pooblastiti izvršnega direktorja, ki mora imeti pravico do sodelovanja na sejah odbora nadzornikov in upravnega odbora, pri čemer nima glasovalne pravice.
Predlog spremembe
27
Predlog uredbe
Uvodna izjava 39
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(39) Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati v skupnem odboru evropskih nadzornih organov in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor evropskih nadzornih organov mora prevzeti vse funkcije skupnega odbora za finančne konglomerate . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organ vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ali Evropskega organa za vrednostne papirje in trge .
(39) Za zagotovitev medsektorske usklajenosti dejavnosti evropskih nadzornih organov se morajo ti organi tesno usklajevati preko skupnega odbora in po potrebi sprejeti skupna stališča. Skupni odbor mora usklajevati dejavnosti treh evropskih nadzornih organov v zvezi s finančnimi konglomerati . Kadar je to ustrezno, morajo zadevni evropski nadzorni organ vzporedno sprejemati tudi dokumente, ki spadajo na področje pristojnosti Evropskega nadzornega organa (evropska zavarovanja in poklicne pokojnine) ali Evropskega nadzornega organa (vrednostni papirji in trgi) . Skupnemu odboru bi morali izmenično po načelu 12-mesečne rotacije predsedovati predsedniki treh evropskih nadzornih organov. Predsednik skupnega odbora mora biti podpredsednik Evropskega odbora za sistemska tveganja. Skupni odbor bi moral imeti stalni sekretariat, ki bi ga sestavljali uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov, in bi omogočal neformalno izmenjavo informacij ter razvoj skupne kulture delovanja v vseh treh evropskih nadzornih organih.
Predlog spremembe
28
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ deluje v okviru področja uporabe Direktive 2006/48/ES, Direktive 2006/49/ES, Direktive 2002/87/ES, Direktive 2005/60/ES, Direktive 2002/65/ES in Direktive 94/19/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršnega koli drugega dokumenta Skupnosti , ki na organ prenaša naloge.
2. Organ deluje v okviru področja uporabe te uredbe in Direktive 2006/48/ES, Direktive 2006/49/ES, Direktive 2002/87/ES, Direktive 2005/60/ES, Direktive 2002/65/ES in Direktive 94/19/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na teh dokumentih, ter kakršnega koli drugega dokumenta Unije , ki na organ prenaša naloge.
Organ deluje tudi na področju dejavnosti kreditnih institucij, finančnih konglomeratov, investicijskih družb, plačilnih institucij in institucij elektronskega denarja, tudi na področju upravljanja podjetij, revizij in računovodskega poročanja, pod pogojem, da je tovrstno ukrepanje organa nujno za zagotovitev učinkovite in dosledne uporabe zakonodaje iz tega odstavka.
Predlog spremembe
29
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Organ je del evropskega sistema finančnih nadzornih organov (v nadaljnjem besedilu: ESFS), ki deluje kot mreža nadzornih organov, kot je podrobneje opredeljeno v členu 39.
črtano
Predlog spremembe
30
Predlog uredbe
Člen 1 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Evropski bančni organ sodeluje z Evropskim odborom za sistemska tveganja, v nadaljnjem besedilu: ESRB, kot je določeno v členu 21 te uredbe.
črtano
Predlog spremembe
31
Predlog uredbe
Člen 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 1a
Evropski sistem finančnega nadzora
1. Organ je del evropskega sistema finančnega nadzora (v nadaljevanju: ESFS), ki deluje kot mreža nadzornih organov, ki povezuje vse organe Unije in držav članic, pristojne za finančni nadzor, kot je opredeljen v tej uredbi in zadevni zakonodaji Unije. Glavni cilj ESFS je zagotoviti močan in usklajen evropski nadzor finančnih institucij na način, ki prinaša zaupanje v finančni sistem, podpira trajnostno evropsko rast in služi poslovnim potrebam in potrebam državljanov.
2. Sistem ESFS sestavljajo:
(a) Evropski odbor za sistemska tveganja, ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../... [ESRB];
(b) Evropski nadzorni organ (vrednostni papirji in trgi), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../... [ESMA];
(c) evropski nadzorni organ (zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljen z Uredbo (EU) št. .../... [EIOPA],
(d) organ;
(e) skupni odbor evropskih nadzornih organov (JCESA) iz člena 40;
(f) organe držav članic iz člena 1(2) Uredbe (EU) št. .../... [ESMA], Uredba (EU) št. …/2009 [EIOPA] in Uredba (EU) št. …/… [EBA];
(g) Komisija, za namene izvajanja nalog iz členov 7 in 9.
3. Člani sistema ESFS v skladu s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji po načelu lojalnega sodelovanja tesno medsebojno sodelujejo na podlagi zaupanja in popolnega vzajemnega spoštovanja.
4. Vse finančne institucije so podvržene pravno zavezujočim aktom iz zakonodaje Unije in nadzoru pristojnih organov, vključenih v ESFS.
5. ESFS pristojnim organom ne preprečuje izvajanja njihovih nacionalnih nadzornih pristojnosti v skladu s pravno zavezujočimi akti Unije in mednarodnimi bonitetnimi načeli glede bančnega nadzora.
6. Pravico nadzora nad finančnimi institucijami v Uniji imajo samo nadzorni organi, ki so vključeni v evropski sistem finančnega nadzora.
Predlog spremembe
32
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) prispeva k dosledni uporabi zakonodaje Skupnosti , zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe zakonodaje iz člena 1(2), preprečevanjem regulatorne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi, spodbujanjem skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov v izrednih razmerah;
(b) prispeva k dosledni uporabi standardov in zakonodaje, zlasti s prizadevanjem za skupno kulturo na področju nadzora, zagotavljanjem usklajene, smotrne in učinkovite uporabe te uredbe in zakonodaje iz člena 1(2), preprečevanjem regulatorne arbitraže, posredovanjem in reševanjem sporov med pristojnimi organi, zagotavljanjem učinkovitega in skladnega nadzora nad finančnimi institucijami z evropsko razsežnostjo ter skladnega delovanja kolegijev nadzornih organov in sprejemanjem ukrepov, med drugim tudi v izrednih razmerah;
Predlog spremembe
33
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ lahko pripravi tehnične standarde na področjih, ki so natančno določena v zakonodaji iz člena 1(2) . Organ osnutke standardov predloži Komisiji v potrditev.
1. Organ lahko pripravi tehnične standarde za dokončanje, posodobitev in spremembo elementov, ki niso bistveni za zakonodajne akte iz člena 1(2)). Tehnični standardi ne vključujejo strateških odločitev, njihovo vsebino pa omejujejo zakonodajni akti, ki so podlaga zanje.
Predlog spremembe
34
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Preden organ te osnutke predloži Komisiji, po potrebi organizira odprta javna posvetovanja o tehničnih standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi.
Organ pred sprejetjem osnutka tehničnih standardov izvede odprta javna posvetovanja o teh standardih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Za mnenje ali nasvet lahko zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo.
Predlog spremembe
35
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ osnutke standardov predloži v potrditev Komisiji, obenem pa tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
Predlog spremembe
36
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija v treh mesecih po prejemu osnutkov standardov odloči, ali jih bo potrdila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija lahko osnutke standardov potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Skupnosti .
Komisija v treh mesecih po prejemu osnutka tehničnih standardov odloči, ali jih bo potrdila, zavrnila ali spremenila . Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec. Komisija o svoji odločitvi obvesti Evropski parlament in Svet ter navede razloge zanjo .
Predlog spremembe
37
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kadar Komisija ne potrdi standardov ali jih potrdi samo delno ali s spremembami, o razlogih za tako odločitev obvesti organ.
črtano
Predlog spremembe
38
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Komisija sprejme tehnične standarde v skladu s členi od 7a do 7d v obliki uredb ali sklepov .
Predlog spremembe
39
Predlog uredbe
Člen 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7a
Prenos pooblastil za sprejem tehničnih standardov
1. Pooblastila za sprejemanje tehničnih standardov v obliki delegiranih aktov iz člena 7 se na Komisijo prenesejo za nedoločen čas.
2. Komisija takoj po sprejetju tehničnega standarda o tem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
3. Pooblastila za sprejemanje tehničnih standardov se Komisiji podelijo pod pogoji iz členov 7b do 7d.
4. V poročilu predsednika iz člena 35(2) organ obvesti Evropski parlament in Svet o potrjenih tehničnih standardih in o tem, kateri nacionalni organi ne ravnajo v skladu z njimi.
Predlog spremembe
40
Predlog uredbe
Člen 7 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7 b
Preklic prenosa pooblastil za sprejem tehničnih standardov
1. Prenesena pooblastila za sprejem tehničnih standardov iz člena 7 lahko prekliče Evropski parlament ali Svet.
2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenesenih pooblastil, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo v doglednem času pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede tehnične standarde, ki bi lahko bili preklicani, ter morebitne razloge za preklic.
3. V sklepu o preklicu pooblastil so navedeni razlogi za preklic in z njim prenehajo veljati pooblastila, navedena v tem sklepu. Preklic začne veljati takoj ali na poznejši datum, naveden v tem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost tehničnih standardov, ki že veljajo. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
Predlog spremembe
41
Predlog uredbe
Člen 7 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7c
Nasprotovanje tehničnim standardom
1. Evropski parlament ali Svet lahko tehničnemu standardu nasprotuje v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je mogoče to obdobje podaljšati za dva meseca.
2. Če po izteku tega obdobja niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje tehničnemu standardu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.
Pred iztekom tega obdobja ter v izrednih in ustrezno utemeljenih primerih lahko Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da tehničnemu standardu ne nameravata nasprotovati. V takih primerih se tehnični standard objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.
3. Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje tehničnemu standardu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje tehničnemu standardu, svojo odločitev utemelji.
Predlog spremembe
42
Predlog uredbe
Člen 7 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7d
Nepotrditev ali sprememba osnutkov tehničnih standardov
1. Če Komisija ne potrdi tehničnega standarda ali ga spremeni, o tem obvesti organ, Evropski parlament in Svet ter navede razloge za to.
2. Evropski parlament ali Svet se lahko s predsednikom organa v mesecu dni sestane s pristojnim komisarjem na ad hoc sestanku, na katerem se predstavijo in razložijo razlike v stališčih.
Predlog spremembe
43
Predlog uredbe
Člen 8 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ izvede odprta javna posvetovanja o smernicah in priporočilih ter analizira morebitne s tem povezane stroške in koristi. Za mnenje ali nasvet lahko zaprosi tudi interesno skupino za bančništvo.
Predlog spremembe
44
Predlog uredbe
Člen 8 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pristojni organi si na vse mogoče načine prizadevajo za uskladitev s temi smernicami in priporočili .
Vsak pristojni organ v dveh mesecih od izdaje smernice ali priporočila sprejme odločitev, ali bo ravnal v skladu s to smernico ali priporočilom . Če jih ne namerava upoštevati, o tem obvesti organ in navede svoje razloge za to. Organ razloge objavi.
Predlog spremembe
45
Predlog uredbe
Člen 8 – pododstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ v poročilu o svojih dejavnostih iz člena 32(6) seznani Evropski parlament, Svet in Komisijo o izdanih smernicah in priporočilih, pri čemer navede, kateri nacionalni organi jih ne izpolnjujejo, in predstavi, kako namerava zagotoviti, da jih bodo vnaprej izpolnjevali.
Predlog spremembe
46
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kadar pristojni organ ne upošteva teh smernic ali priporočil, o svojih razlogih za tako ravnanje obvesti organ.
črtano
Predlog spremembe
47
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kadar pristojni organ ni pravilno uporabil zakonodaje iz člena 1(2), zlasti če ni preveril, ali finančna institucija izpolnjuje zahteve iz navedene zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.
1. Kadar pristojni organ ni uporabil pravno zavezujočih aktov in zakonodaje iz člena 1(2) ali jih je uporabil na način, za katerega se zdi, da je kršitev zakonodaje Unije, vključno s tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 7, zlasti če ni preveril, ali finančna institucija izpolnjuje zahteve iz navedene zakonodaje, ima organ pooblastila iz odstavkov 2, 3 in 6 tega člena.
Predlog spremembe
48
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Komisije ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno nepravilno uporabo prava Skupnosti .
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali interesne skupine za bančništvo na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno kršitev ali neuporabo prava Unije .
Predlog spremembe
49
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Če pristojni organ v enem mesecu od prejema priporočila organa ne zagotovi skladnosti z zakonodajo Skupnosti , lahko Komisija na podlagi prejetega obvestila organa ali na lastno pobudo sprejme odločbo, s katero od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo Skupnosti .
4. Če pristojni organ v desetih delovnih dneh , kakor je določeno v drugem pododstavku odstavka 3 , ne zagotovi skladnosti z zakonodajo Unije , lahko organ sprejme odločbo, s katero od pristojnega organa zahteva sprejetje ukrepov, potrebnih za uskladitev z zakonodajo Unije .
Predlog spremembe
50
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija sprejme tako odločbo najpozneje tri mesece po sprejetju priporočila. Komisija lahko ta rok podaljša za en mesec.
Organ sprejme tako odločbo najpozneje mesec dni po sprejetju priporočila.
Predlog spremembe
51
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija zagotovi spoštovanje pravice naslovnikov odločbe, da podajo izjavo.
Organ zagotovi spoštovanje pravice naslovnikov odločbe, da podajo izjavo.
Predlog spremembe
52
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ in pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.
Pristojni organi organu zagotovijo vse potrebne informacije.
Predlog spremembe
53
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejema odločbe iz odstavka 4 Komisijo in organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za izvedbo te odločbe Komisije .
5. Pristojni organ v desetih delovnih dneh od prejema odločbe iz odstavka 4 Komisijo in organ obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel ali jih namerava sprejeti za izvedbo te odločbe organa .
Predlog spremembe
54
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 6 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije , brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, v katerem zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
6. Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, organ v skladu z zakonodajo iz člena 1(2), brez poseganja v pooblastila Komisije, na podlagi člena 258 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, v katerem zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
Predlog spremembe
55
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 6 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Odločba organa je v skladu z odločbo, ki jo na podlagi odstavka 4 sprejme Komisija .
Odločba organa je v skladu z odločbo, sprejeto na podlagi odstavka 4.
Predlog spremembe
56
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
7a. Organ v poročilu iz člena 32(6) navede, kateri nacionalni organi in finančne institucije niso spoštovali odločb iz odstavkov 4 in 6.
Predlog spremembe
57
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Skupnosti ali dela tega sistema, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Sveta ali odbora ESRB sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri opredeli obstoj izrednih razmer v smislu te uredbe .
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali dela tega sistema, lahko odbor ESRB na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Sveta, Evropskega parlamenta ali Komisije izda opozorilo, s katerim razglasi obstoj izrednih razmer, s tem pa organu brez nadaljnjih zahtev omogoči, da sprejme individualne odločbe iz odstavka 3 .
Predlog spremembe
58
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Odbor ESRB takoj po objavi opozorila sočasno obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in organ.
Predlog spremembe
59
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Kadar Komisija sprejme odločbo na podlagi odstavka 1, lahko organ sprejme individualne odločbe, s katerimi od pristojnih organov zahteva izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z zakonodajo iz člena 1(2) za obvladovanje vseh tveganj, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali dela tega sistema, tako da zagotovijo, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.
2. Kadar je na podlagi odstavka 1 razglašen obstoj izrednih razmer , organ sprejme individualne odločbe, ki so pristojnim organom potrebne za izvajanje potrebnih ukrepov v skladu z zakonodajo iz člena 1(2) za obvladovanje vseh tveganj, ki lahko ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali dela tega sistema, tako da zagotovijo, da finančne institucije in pristojni organi izpolnjujejo zahteve, določene v navedeni zakonodaji.
Predlog spremembe
60
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, lahko organ , kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije , brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedene zakonodaje, vključno s prenehanjem posameznih dejavnosti.
3. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa iz odstavka 2 v roku, ki je določen, organ na podlagi ustreznih zahtev zakonodaje iz člena 1(2), brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi navedene zakonodaje, vključno s prenehanjem posameznih dejavnosti.
Predlog spremembe
61
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Odbor ESRB revidira odločbo iz odstavka 1 na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije .
Predlog spremembe
62
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4b. Organ v poročilu iz člena 32(6) navede posamezne odločbe, naslovljene na nacionalne organe in finančne institucije v skladu z odstavkoma 3 in 4.
Predlog spremembe
63
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih zakonodaja iz člena 1(2) zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, lahko organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9 na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz odstavka 2 organom pomaga pri doseganju sporazuma.
1. Kadar se pristojni organ ne strinja s postopkom ali vsebino ukrepanja ali neukrepanja drugega pristojnega organa na področjih, na katerih zakonodaja iz člena 1(2) zahteva sodelovanje, usklajevanje ali skupno odločanje pristojnih organov iz več kot ene države članice, je organ brez poseganja v pooblastila iz člena 9 na lastno pobudo ali na zahtevo enega ali več zadevnih pristojnih organov na podlagi postopka iz odstavkov 2 do 4 glavni, ki organom pomaga pri doseganju sporazuma.
Predlog spremembe
64
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v zakonodaji iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve.
2. Organ določi rok za spravo med pristojnimi organi ob upoštevanju vseh ustreznih rokov, navedenih v zakonodaji iz člena 1(2), ter zapletenosti in nujnosti zadeve. Na tej stopnji organ deluje v vlogi posrednika.
Predlog spremembe
65
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, lahko organ sprejme odločbo, s katero v skladu s pravom Skupnosti od njih zahteva, da za rešitev spora sprejmejo posebne ukrepe ali se ukrepov vzdržijo .
3. Če zadevni pristojni organi ob koncu spravnega postopka ne dosežejo sporazuma, organ v skladu s postopkom iz drugega pododstavka člena 29(1) sprejme za zadevne pristojne organe zavezujočo odločbo, s katero v skladu s pravom Unije razreši nesoglasje in od njih zahteva rešitev spora.
Predlog spremembe
66
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, lahko organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
Predlog spremembe
67
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Odločbe, sprejete na podlagi odstavka 4, prevladajo nad vsemi predhodnimi odločbami o isti zadevi, ki so jih sprejeli nacionalni nadzorni organi.
Kakršni koli ukrepi nacionalni nadzornih organov v zvezi z dejstvi, ki jih obravnava odločba na podlagi odstavka 3 ali 4, so v skladu s temi odločbami.
Predlog spremembe
68
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4b. Organ v poročilu iz člena 32(6) navede nesoglasja med pristojnimi organi, dosežene sporazume in sprejete odločitve za odpravo teh nesoglasij.
Predlog spremembe
69
Predlog uredbe
Člen 11 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 11a
Reševanje sporov med pristojnimi organi na medsektorski ravni
Skupni odbor v skladu s postopkom iz člena 11 odpravi nesoglasja, do katerih lahko pride med pristojnimi organi, ki delujejo v skladu s členom 42.
Predlog spremembe
70
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ prispeva k spodbujanju učinkovitega in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe zakonodaje Skupnosti v kolegijih.
1. Organ prispeva k spodbujanju in spremljanju učinkovitega , uspešnega in usklajenega delovanja kolegijev nadzornih organov iz Direktive 2006/48/ES ter krepitvi skladnosti uporabe prava Unije v kolegijih.
Predlog spremembe
71
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ v kolegijih nadzornih organov sodeluje kot opazovalec , kot meni, da je ustrezno. Za namene tega sodelovanja se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje in prejema vse ustrezne informacije, ki jih zahteva, ter jih posreduje vsem članom kolegija.
2. Organ v kolegijih nadzornih organov sodeluje, kot meni, da je ustrezno. Za namene tega sodelovanja se šteje kot „pristojni organ“ v smislu ustrezne zakonodaje in prejema vse ustrezne informacije, ki jih zahteva, ter jih posreduje vsem članom kolegija.
Predlog spremembe
72
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Organ lahko za uskladitev nadzornega delovanja in najboljših praks, ki so jih sprejeli kolegiji nadzornih organov, izda tehnične standarde, smernice in priporočila, sprejete v skladu s členoma 7 in 8.
Predlog spremembe
73
Predlog uredbe
Člen 12 – odstavek 3 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3b. Pravno zavezujoča posredniška vloga bi morala novim organom omogočiti, da bi reševali spore med nacionalnimi nadzornimi organi v skladu s postopkom iz člena 11. Če med nadzornimi organi mednarodne institucije ni mogoče doseči soglasja, mora biti organ pristojen za sprejemanje nadzornih odločitev, ki se uporabijo neposredno za posamezno institucijo.
Predlog spremembe
74
Predlog uredbe
Člen 12 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12a
Nadzor nad finančnimi institucijami z evropsko razsežnostjo
1. Nacionalni organi izvajajo bonitetni nadzor nad finančnimi institucijami z evropsko razsežnostjo ter pri tem delujejo kot posredniki organa in po njegovih navodilih, da zagotovijo uporabo enakih pravil nadzora v vsej Evropski uniji.
2. Organ predloži osnutek pravil nadzora Komisiji ter hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija potrdi osnutek pravil nadzora v skladu s postopkom iz člena 7 ali 8.
3. V odločitvi odbora nadzornikov v skladu s postopkom iz člena 29(1) se opredelijo pomembnejše finančne institucije z evropsko razsežnostjo. Pri opredelitvi teh finančnih institucij se upoštevajo merila, ki so jih oblikovali Odbor za finančno stabilnost, Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.
4. Organ v sodelovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja razvije informacijsko predlogo za pomembnejše institucije, da se zagotovi premišljeno obvladovanje njihovih sistemskih tveganj.
5. Da se zagotovi soodgovornost finančnih institucij z evropsko razsežnostjo, zaščitijo interesi evropski deponentov in zmanjšajo stroški za davkoplačevalce, ki so povezani s sistemsko finančno krizo, se ustanovi Sklad za finančno zaščito (sklad). Sklad pomaga finančnim institucijam Unije, ki se soočajo s težavami, če bi takšne težave lahko ogrozile finančno stabilnost enotnega finančnega trga Unije. Sklad se financira s prispevki teh institucij. Prispevek posamezne finančne institucije se izračuna v skladu z merili, ki nagrajujejo dobro upravljanje. Ti prispevki nadomestijo prispevke v nacionalne sklade podobnega značaja.
6. Če zbrana sredstva, ki so jih prispevale banke, ne zadostujejo za rešitev krize, sklad lahko poveča svoja sredstva z izdajo dolžniških certifikatov. Države članice lahko v izjemnih okoliščinah z jamstvi spodbujajo izdajo dolžniških certifikatov, in sicer za plačilo, ki ustrezno odraža prevzeto tveganje. Ta jamstva si delijo države članice v skladu z merili iz odstavka 7.
7. Če v skrajnih in izjemnih okoliščinah sistemske krize ena ali več institucij ne more več izpolnjevati svojih obveznosti in če ni na voljo dovolj sredstev, prizadete države članice prevzamejo to breme v skladu z načeli iz memoranduma o soglasju, kot je bilo spremenjeno. Ureditev delitve bremena lahko zajema eno ali več naslednjih meril: depoziti institucije; premoženje (kot knjigovodska ali tržna vrednost ali vrednost glede na preračunano tveganje), prihodki institucije in delež prihodkov institucije iz plačilnega sistema.
8. Članstvo v skladu za finančne institucije Unije nadomesti članstvo v obstoječih nacionalnih sistemih zajamčenih vlog, v katerih sodelujejo. Sklad upravlja odbor, ki ga imenuje organ za obdobje petih let. Člani odbora so izvoljeni iz osebja nacionalnih organov. Ustanovi se posvetovalni odbor, v katerega so vključene vse finančne institucije, ki sodelujejo v skladu.
Predlog spremembe
75
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Organ prenese na organe držav članic naloge in pristojnosti v zvezi z nadziranjem bonitetnega nadzora finančnih institucij z evropsko razsežnostjo, kot določeno v členu 12a.
Predlog spremembe
76
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek -1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ zastopa Evropsko unijo v vseh mednarodnih forumih v zvezi z regulacijo in nadzorom nad institucijami, za katere velja zakonodaja iz člena 1(2).
Predlog spremembe
77
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij Skupnosti razvija stike z nadzornimi organi iz tretjih držav . Sprejema lahko upravne dogovore z mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav.
Organ lahko brez poseganja v pristojnosti institucij Unije in držav članic razvija stike in sprejema upravne dogovore z nadzornimi organi, mednarodnimi organizacijami in upravami tretjih držav.
Predlog spremembe
78
Predlog uredbe
Člen 21 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ tesno sodeluje z odborom ESRB. Odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (ES) št. …/…[ESRB].
2. Organ tesno sodeluje z odborom ESRB. Odboru ESRB zagotavlja redne in posodobljene informacije, potrebne za izpolnjevanje njegovih nalog. Kakršni koli podatki, potrebni za izpolnjevanje nalog, ki niso v povzeti ali zbirni obliki, se na obrazloženo zahtevo takoj predložijo odboru ESRB, kot je določeno v členu [15] Uredbe (ES) št. …/…[ESRB]. Organ razvije ustrezen protokol za razkritje zaupnih informacij v zvezi s posameznimi finančnimi institucijami.
Predlog spremembe
79
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ zagotavlja, da nobena od odločb, sprejetih na podlagi člena 10 ali 11, v ničemer ne posega v fiskalne pristojnosti držav članic.
1. Organ zagotavlja, da nobena od odločb, sprejetih na podlagi člena 10 ali 11, neposredno in bistveno ne posega v fiskalne pristojnosti držav članic.
Predlog spremembe
80
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način .
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in zagotovi oceno učinka, iz katere je razvidno, v kolikšni meri .
Predlog spremembe
81
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Predsednika z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.
2. Predsednika z odprtim izbirnim postopkom, ki ga organizira in vodi Komisija, imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo.
Predlog spremembe
82
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija Evropskemu parlamentu predloži ožji seznam treh kandidatov. Evropski parlament po opravljenem zaslišanju teh kandidatov izbere enega od njih. Tako izbranega kandidata imenuje odbor nadzornikov.
Predlog spremembe
83
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če Evropski parlament meni, da noben kandidat z ožjega seznama ne izpolnjuje dovolj pogojev iz prvega pododstavka, se odprti izbirni postopek začne znova.
Predlog spremembe
84
Predlog uredbe
Člen 33 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kandidata, ki ga izbere odbor nadzornikov, mora pred imenovanjem potrditi Evropski parlament.
črtano
Predlog spremembe
85
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Evropski parlament lahko predsednika ali njegovega namestnika ob popolnem spoštovanju njegove neodvisnosti pozove, naj redno podaja izjave pred pristojnim odborom in odgovarja na vprašanja članov tega odbora .
1. Predsednik vsaj vsako četrtletje poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vsa vprašanja njegovih poslancev .
Predlog spremembe
86
Predlog uredbe
Člen 35 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Evropski parlament lahko predsednika pozove tudi, naj predloži poročilo o opravljanju svojih dolžnosti.
2. Predsednik Evropskemu parlamentu na zahtevo in vsaj 15 dni, preden poda izjavo iz odstavka 1, predloži poročilo o opravljanju svojih dolžnosti.
Predlog spremembe
87
Predlog uredbe
Člen 36 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja.
2. Izvršnega direktorja z odprtim izbirnim postopkom , ki ga organizira in vodi Komisija, in po potrditvi Evropskega parlamenta imenuje odbor nadzornikov na podlagi dosežkov, znanja in spretnosti, poznavanja finančnih institucij in trgov ter izkušenj, pomembnih za finančni nadzor in regulacijo, in izkušenj s področja vodenja.
Predlog spremembe
88
Predlog uredbe
Člen 39
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 39
črtano
Sestava
1. Organ je del evropskega sistema finančnih nadzornih organov (ESFS), ki deluje kot mreža nadzornih organov.
2. Sistem ESFS sestavljajo:
(a) organi iz držav članic, kot je opredeljeno v členu 1(2) te uredbe, členu 1(2) Uredbe (ES) št. .../… [EIOPA] in členu 1(2) Uredbe (ES) št. …/… [ESMA];
(b) Evropski bančni organ;
(c) Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen na podlagi člena 1 Uredbe (ES) št. .../... [EIOPA];
(d) Evropski organ za vrednostne papirje in trge, ustanovljen na podlagi člena 1 Uredbe (ES) št. .../... [ESMA];
(e) skupni odbor evropskih nadzornih organov iz člena 40;
(f) Komisija za namene izvajanja nalog iz členov 7, 9, in 10.
3. Organ prek skupnega odbora evropskih nadzornih organov, ustanovljenega s členom 40, redno in tesno sodeluje z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, zagotavlja medsektorsko usklajenost njihovih prizadevanj ter oblikuje skupna stališča na področju nadzora nad finančnimi konglomerati in drugih medsektorskih vprašanj.
Predlog spremembe
89
Predlog uredbe
Poglavje IV – razdelek 2 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Skupni odbor evropskih nadzornih organov
Skupni odbor
Predlog spremembe
90
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge.
2. Skupni odbor deluje kot forum, v katerem organ redno in tesno sodeluje ter zagotavlja medsektorsko usklajenost in učenje z Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskim organom za vrednostne papirje in trge, zlasti o :
– finančnih konglomeratih,
– računovodstvu in reviziji,
– mikrobonitetnih analizah za finančno stabilnost,
– paketnih naložbenih produktih,
– ukrepih proti pranju denarja ter
– izmenjavi informacij z Evropskim odborom za sistemska tveganja ter pri razvijanju odnosa med Evropskim odborom za sistemska tveganja in evropskimi nadzornimi organi .
Predlog spremembe
91
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Organ prispeva ustrezna sredstva za upravno pomoč skupnemu odboru evropskih nadzornih organov. To vključuje kadrovske, upravne, infrastrukturne in operativne stroške .
3. Skupni odbor ima stalni sekretariat, v katerem so zaposleni uslužbenci, začasno napoteni iz treh evropskih nadzornih organov. Organ krije ustrezen delež upravnih, infrastrukturnih in operativnih stroškov .
Predlog spremembe
92
Predlog uredbe
Člen 40 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Pravico nadzora nad finančnimi institucijami, ki delujejo v Uniji, imajo samo nadzorni organi, ki so vključeni v evropski sistem finančnih nadzornikov.
Predlog spremembe
93
Predlog uredbe
Člen 40 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 40a
Nadzor
Če pomembnejša mednarodna finančna institucija deluje v različnih sektorjih, skupni odbor odloči, kateri evropski nadzorni organ bo deloval kot vodilni pristojni organ, in/ali sprejme zavezujoče odločbe za reševanje težav med evropskimi nadzornimi organi.
Predlog spremembe
94
Predlog uredbe
Člen 55 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.
1. Organ pri nepogodbeni odgovornosti v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonodajam držav članic, poravna vsako neupravičeno škodo, ki jo povzroči sam ali njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog. Za vse spore v zvezi z odpravljanjem take škode je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.
Predlog spremembe
95
Predlog uredbe
Člen 66 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Komisija v svojem poročilu med drugim ovrednoti: stopnjo konvergence, ki so jo dosegli nacionalni organi pri običajnih nadzornih praksah; delovanje kolegijev nadzornih organov; nadzorni mehanizem čezmejnih institucij, zlasti tistih z evropsko razsežnostjo; uporabo člena 23, kar zadeva zaščitne ukrepe in nadzornike, nadzorno konvergenco na področju kriznega upravljanja in reševanja v Uniji ter vprašanje, ali naj se bonitetni nadzor in nadzor poslovanja izvajata skupaj ali ločeno. Poročilo vsebuje predloge o tem, kako nadalje razviti vlogo organa in sistema ESFS, z namenom ustvarjanja povezane evropske nadzorne strukture.
POSTOPEK
Naslov
Evropski bančni organ
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)
Pristojni odbor
ECON
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
AFCO
7.10.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Íñigo Méndez de Vigo
24.11.2009
Obravnava v odboru
25.1.2010
6.4.2010
Datum sprejetja
7.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
18
0
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Matthias Groote, Gerald Häfner, Ramón Jáuregui Atondo, Constance Le Grip, David Martin, Jaime Mayor Oreja, Morten Messerschmidt, Paulo Rangel, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, Guy Verhofstadt
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Elmar Brok, Jean-Luc Dehaene, Enrique Guerrero Salom, Anneli Jäätteenmäki, Íñigo Méndez de Vigo, Adrian Severin, Tadeusz Zwiefka
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Emma McClarkin
29.4.2010
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa
( KOM(2009)0501 – C7‑0169/2009 – 2009/0142(COD) (COD))
Pripravljavka mnenja:
Jutta Haug
KRATKA OBRAZLOŽITEV
1. Komisija je s ciljem oblikovanja učinkovitejšega, bolj povezanega in trajnostnega sistema finančnega nadzora v EU predstavila sveženj predlogov, s katerim želi odgovoriti na neuspeh evropskega finančnega nadzora, ki ga je razkrila nedavna finančna kriza. Ta nadzor bo temeljil na evropskem sistemu finančnih nadzornih organov (ESFS) , ki ga sestavlja mreža nacionalnih finančnih nadzornih organov, ki deluje skupaj z novimi evropskimi nadzornimi organi, ustanovljenimi s preoblikovanjem obstoječih evropskih nadzornih odborov
To so Odbor evropskih bančnih nadzornikov (CEBS), Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) in Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (CESR). v dejanske evropske nadzorne organe. Za ta namen Komisija predlaga ustanovitev treh novih evropskih decentraliziranih agencij:
· Evropski bančni organ (EBA);
· Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA);
· Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).
2. Za preoblikovanje obstoječih evropskih nadzornih odborov v učinkovite evropske nadzorne organe, torej evropske agencije, bodo potrebna večja sredstva – tako več osebja kot večja proračunska sredstva. Posledice ustanovitve teh treh agencij za evropski proračun bodo znašale približno 59,699 milijonov EUR, ki bodo porazdeljeni, kot sledi:
Agencija
2011
2012
2013
Skupaj
EBA
5, 206
7, 355
8, 965
21, 527
EIOPA
4, 235
5, 950
6, 799
16, 984
ESMA
5, 465
7, 202
8, 491
21, 158
V milijonih EUR.
3. Ta sredstva se bodo črpala iz razdelka 1a, ki pa se že sedaj sooča z zelo majhno rezervo: zadnji finančni načrt Komisije (januar 2010), ki (poleg drugih sprememb) že upošteva zneske za tri agencije, opozarja na zelo majhne rezerve do konca sedanjega večletnega finančnega okvira (v oklepaju so navedene rezerve, predvidene v finančnem načrtu iz januarja 2009):
- 37,041 milijona EUR za 2011 (111,590 milijona)
- 34,003 milijona EUR za 2012 (123,879 milijona)
- 49,153 milijona EUR za 2013 (214,875 milijona).
Če se ozremo na to, da je Komisija v finančnem načrtu iz februarja 2009 za razdelek 1A za leto 2010 predvidela rezerve v višini 111,8 milijona EUR, dejansko pa so te znašale samo 147.000 EUR, je jasno, da so razmere zelo kočljive. Zato je treba upoštevati, da bo za kritje financiranja teh treh novih agencij morebiti potrebna revizija zgornjih meja.
4. Dejanski stroški teh agencij bodo namreč bistveno večji, saj bodo znašali približno 149,17 milijona EUR, države članice pa bodo s sofinanciranjem prispevale približno 89,497 milijona EUR, torej 60 % celotnih stroškov delovanja agencij do konca sedanjega večletnega finančnega okvira:
Agencija
2011
2012
2013
SKUPAJ
EBA
DČ+EU=Skupaj
7,809+5,206
=13,015
11,033+7,355
=18,388
13,448+8,965
=22,413
32,290+21,527
=53,816
EIOPA
DČ+EU=Skupaj
8,197+ 4,235
=13,662
10,803+ 5,950
=18,005
12,737+ 6,799
=21,228
31,737+ 16,984
=52,895
ESMA
DČ+EU=Skupaj
6,352+ 5,465
=10,587
8,925+ 7,202
=14,874
10,199+ 8,491
=16,998
25,476+ 21,158
=42,459
V milijonih EUR.
5. Kar zadeva zaposlene, bo za tri nove agencije do leta 2014 potrebnih 269 novih uslužbencev (224 razreda AD in 45 razreda AST):
Agencija
2011
2012
2013
2014
EBA
zaposleni (AD/AST)
40(36/4)
62(53/9)
80(69/11)
90(73/17)
EIOPA
zaposleni (AD/AST)
40 (32/8)
62(50/12)
73 (60/13)
90 (77/13)
ESMA
zaposleni (AD/AST)
43 (35/8)
60 (50/10)
76 (64/12)
89 (74/15)
6. Komisija predlaga, naj imajo tri nove agencije sedeže v krajih, kjer sedaj delujejo evropski nadzorni odbori (v primeru Evropskega bančnega organa London). To se zdi zelo razumna rešitev, tako s praktičnega kot s finančnega vidika, saj bodo nove agencije lažje začele takoj delovati, izognile pa se bodo tudi nepotrebnim izdatkom za novo namestitev, premestitve zaposlenih in podobno.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za ekonomske in monetarne zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1 a (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1a. Meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, vendar je preostala razlika v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena, financiranje novih dejavnosti pa ne sme ogroziti financiranja drugih prednostnih nalog v podrazdelku 1a; zato ponovno poziva k reviziji večletnega finančnega okvirja skupaj s konkretnimi predlogi za njegovo prilagoditev in pregled pred koncem prvega semestra 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 in zlasti njegovih točk 21 do 23 za zagotovitev financiranja evropskega bančnega organa, ne da bi hkrati ogrozili financiranje drugih prednostnih nalog, in za zagotovitev, da bo ohranjena zadostna rezerva v podrazdelku 1a ;
Predlog spremembe
2
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1 b (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1b. poudarja, da se za ustanovitev organa uporabijo določbe iz točke 47 medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da bo Parlament, če se zakonodajni organ odloči za ustanovitev tega organa, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bo pravočasno dosežen sporazum o financiranju tega organa v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 41
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije. V zvezi s prispevkom Skupnosti je treba uporabljati proračunski postopek Skupnosti . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije. Da bo Unija financirala organ, mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju . Uporabljati je treba proračunski postopek Unije . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče. Za celoten proračun se uporablja postopek o razrešnici.
1 UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
Obrazložitev
Organ se ustanovi kot decentralizirana agencija Evropske unije in se financira v skladu z medinstitucionalnim sporazumom. To bi se moralo odražati v njegovi pravni podlagi.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) obvezni prispevki nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami;
a) obvezni prispevki nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami, ki se zagotovijo v skladu s ponderiranjem glasov iz člena 3(3) Protokola o prehodni ureditvi (št. 36), priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije ;
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) subvencija Skupnosti iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji);
(b) subvencija Unije iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek o Komisiji) , za katero mora veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma;
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Člen 48 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Obvezni prispevki nacionalnih javnih organov in subvencije Unije iz odstavka 1(a) in (b) so na voljo na začetku vsakega proračunskega leta.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Člen 50 – odstavek 9
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
9. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico za izvrševanje proračuna za proračunsko leto N.
9. Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 15. maja leta N + 2 izvršnemu direktorju podeli razrešnico za izvrševanje proračuna , sestavljenega iz prihodkov iz splošnega proračuna Evropske unije in nacionalnih nadzornih organov , za proračunsko leto N.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Člen 54 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov.
2. Upravni odbor v soglasju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe v skladu z določbami člena 110 kadrovskih predpisov. Izvedbeni ukrepi omogočajo utemeljena odstopanja za zagotavljanje najučinkovitejšega opravljanja nalog, ki jih opredeli organ.
POSTOPEK
Naslov
Evropski bančni organ
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)
Pristojni odbor
ECON
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
7.10.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Jutta Haug
21.10.2009
Datum sprejetja
28.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
38
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, Isabelle Durant, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Ivars Godmanis, Estelle Grelier, Carl Haglund, Jutta Haug, Jiří Havel, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Vladimír Maňka, Barbara Matera, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, Dominique Riquet, Sergio Paolo Francesco Silvestris, László Surján, Helga Trüpel, Daniël van der Stoep, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Franziska Katharina Brantner, Giovanni La Via, Peter Šťastný
30.4.2010
MNENJE Odbora za pravne zadeve
za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi evropskega bančnega organa
( KOM(2009)0501 – C7‑0169/2009 – 2009/0142(COD) )
Pripravljavec mnenja:
Klaus-Heiner Lehne
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Odbor za pravne zadeve v splošnem podpira predlog Komisije za oblikovanje nove finančne nadzorne strukture, s katero bi zagotovili učinkovitejši nadzor in sprejemanje predpisov ter bolje prepoznavali tveganja v finančnem sistemu. Finančne krize so pokazale, da je treba reformirati finančne trge in institucije EU, da bi okrepili konkurenčnost s spodbujanjem enakih konkurenčnih pogojev ter zagotovili skladnost ureditev in predpisov.
I. Člen 7 – Tehnični standardi
Prvi pododstavek člena 7(1) predlagane uredbe se sklicuje na direktive, ki opredeljujejo pravni okvir, znotraj katerega lahko organ oblikuje tehnične standarde (glej člen 1(2) osnutka uredbe). Omenjene direktive - št. 2006/48/EC, 2006/49/EC, 2002/87/EC, 2005/60 EC in 94/19/EC -vsebujejo določbe o komitologiji
Glej člen 151 Direktive 2006/48/ES, člen 42 Direktive 2006/49/ES, člen 21 Direktive 2002/87/ES, člen 41 Direktive 2005/60 ES in člen 7a Direktive 94/19/ES. . Prehod s Pogodbe o ES na (lizbonsko) pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) prinaša spremembe v postopku komitologije, točneje njegovo odpravo.
V zvezi s tehničnimi standardi se je odbor odločil za potrebno uskladitev s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti v predlogu Omnibus ( 2009/0161(COD) , medtem ko se člen 7 uredb o evropskem nadzornem organu osredotoča samo na postopek med Komisijo in organom.
II. Členi 9, 10 in 11
1. Prenos pooblastil
Osnutek uredbe prenaša posebna pooblastila na novi organ. Čeprav pogodba takšne vrste prenosa izrecno ne obravnava (glej člen 5 Pogodbe EU), pa sodna praksa Sodišča Evropske unije priznava, da lahko institucije prenesejo pooblastila na neodvisne izvršne ali nadzorne organe pod pogojem, da se prenos nanaša le na jasno opredeljene izvedbene pristojnosti in še zlasti pod pogojem, da se delegiranega organa ne pooblasti za sprejemanje odločitev glede politike. Poleg tega lahko institucije prenesejo le tista pooblastila, ki so bila Uniji podeljena s pogodbo, v skladu s postopki, predpisanimi s pogodbo (Sodišče Evropskih skupnosti, zadeva Meroni , 9/56, (1958), Zbirka 133 in 157).
2. Neposredni ukrepi organa
Čeprav Komisija v omejeni meri lahko prenese posebna pooblastila na organ, je sama dolžna zagotavljati spoštovanje prava Skupnosti (z uvedbo postopka za ugotavljanje kršitev - člen 258 PDEU). Vendar pa členi 9(6), 10(3) in 11(4) predlagane uredbe, brez poseganja v pristojnosti Komisije po členu 226 Pogodbe ES (novi člen 258 PDEU), podeljujejo organu pooblastila, s katerimi lahko, ne da bi upošteval pristojni nacionalni organ, sprejme odločitve, ki udeležence na trgu neposredno zavezujejo k izpolnitvi obveznosti. To je nenavaden mehanizem, ki razteza sistem pooblastil med evropskimi institucijami in ki ga je treba po mnenju poročevalca izrecno utemeljiti. Medtem ko se s členom 10 uresničuje politična volja po hitrem in učinkovitem odzivanju v obdobjih krize, da se zagotovi delovanje in integriteta finančnega trga in sistema, se člena 9 in 11 uporabljata v običajnih vsakodnevnih razmerah.
Odbor za pravne zadeve je na podlagi obsežnega kompromisa sprejel predloge sprememb v zvezi s pristojnostmi organov na področju sprejemanja individualnih odločb za tržne udeležence v vsakodnevnih razmerah (člen 9(6) in 11(4)), pri čemer predlaga uvedbo postopka med organom in Komisijo, da se bolje uskladijo pristojnosti organov s pristojnostmi Komisije, ki so bile tej podeljene v skladu s členom 17(1) Pogodbe EU in členom 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za pravne zadeve poziva Odbor za ekonomske in monetarne zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6) Skupnost je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov, ki ostajajo svetovalni organi Komisije . Komisija ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi; ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko obstajajo različne razlage istega pravnega besedila. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga Skupnosti za finančne storitve ter nacionalne nadzorne organe povezuje v močno mrežo Skupnosti , je treba oblikovati evropski sistem nadzornih organov.
(6) Unija je dosegla vse, kar je mogoče doseči s sedanjim statusom evropskih nadzornih odborov. Unija ne more ostati v položaju, ko ni nobenega mehanizma za zagotovitev, da nacionalni nadzorni organi sprejemajo najboljše mogoče nadzorne odločitve za mednarodne institucije, ko ni zadostnega sodelovanja in izmenjave informacij med nacionalnimi nadzornimi organi, ko skupni ukrepi nacionalnih organov zaradi upoštevanja najrazličnejših regulativnih in nadzornih zahtev zahtevajo zapleteno ureditev, ko so nacionalne rešitve najpogosteje edina izvedljiva možnost pri odzivu na težave na evropski ravni in ko je isto pravno besedilo mogoče razlagati na različne načine. Za odpravljanje teh pomanjkljivosti ter zagotovitev sistema, ki je v skladu s ciljem stabilnega in enotnega finančnega trga Unije za finančne storitve, je treba oblikovati evropski sistem nadzornih organov, ki bo nacionalne nadzorne organe povezal v močno mrežo Unije .
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 14
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Skupnosti , zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te osnutke tehničnih standardov potrditi v skladu s pravom Skupnosti , da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek. Osnutke tehničnih standardov mora sprejeti Komisija . Spremeniti bi jih bilo treba, če na primer ne bi bili združljivi s pravom Skupnosti, ne bi upoštevali načela sorazmernosti ali bi pomeni kršitev temeljnih načel notranjega trga za finančne storitve, kot so odraženi v pravnem redu Skupnosti za področje finančnih storitev. Za zagotovitev neprekinjenega in hitrega postopka za sprejetje teh standardov je treba določiti časovni rok za odločitev Komisije o njihovi potrditvi.
(14) Treba je uvesti učinkovit instrument za določitev usklajenih tehničnih standardov na področju finančnih storitev, da se zagotovijo, tudi prek enotnega pravilnika, enaki konkurenčni pogoji ter ustrezna zaščita deponentov, vlagateljev in potrošnikov po Evropi. Ker je organ telo z visoko specializiranimi strokovnjaki, je učinkovito in ustrezno, da se mu na področjih, določenih v pravu Unije , zaupa priprava osnutkov tehničnih standardov, ki ne vključuje političnih odločitev. Komisija mora te osnutke tehničnih standardov potrditi v skladu s pravom Unije , da se jim zagotovi zavezujoči pravni učinek. Komisijo je treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejetje tehničnih standardov s pomočjo delegiranih aktov. Prenos pooblastila mora biti izveden v osnovnem pravnem aktu in ga lahko prekliče Evropski parlament ali Svet. Trajanje pooblastila se mora na zahtevo Komisije podaljšati, razen če temu nasprotuje Evropski parlament ali Svet. Standarde sprejme Komisija v obliki uredb ali sklepov kot delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Beseda „delegirani“ naj bo vključena v naslove teh aktov. Standardi, ki se sprejmejo po postopku iz člena 7 te uredbe, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku treh mesecev temu ne nasprotuje.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 15
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(15) Postopek oblikovanja tehničnih standardov iz te uredbe ne vpliva na pooblastila Komisije, da na lastno pobudo sprejme izvedbene ukrepe na podlagi postopkov komitologije na drugi stopnji Lamfalussyjeve strukture, kot je določeno v ustrezni zakonodaji Skupnosti. Vprašanja, ki jih zadevajo tehnični standardi, ne vključujejo političnih odločitev, njihovo vsebino pa omejujejo dokumenti Skupnosti, sprejeti na prvi stopnji. Oblikovanje osnutkov standardov v organu zagotavlja, da v celoti izkoristi specializirano strokovno znanje nacionalnih nadzornih organov.
črtano
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 20
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(20) Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije. To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z odločbami, ki so naslovljene nanj, in v katerih se pravo Skupnosti zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
(20) Organu je treba za obvladovanje izjemnih primerov, ko zadevni pristojni organ dolgo časa ne ukrepa, dodeliti pooblastila, da v skrajnem primeru in samo v izrednih okoliščinah sprejme odločbe, naslovljene na posamezne finančne institucije, ki vplivajo na notranji trg . To pooblastilo je treba omejiti na izjemne okoliščine, v katerih pristojni organ ne ravna v skladu z odločbami, ki so naslovljene nanj, in v katerih se pravo Unije zaradi obstoječih ali prihodnjih uredb EU neposredno uporablja za finančne institucije.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 34
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(34) Države članice imajo ključno odgovornost za ohranjanje finančne stabilnosti na področju kriznega upravljanja , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij. Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim se lahko države članice sklicujejo na ta zaščitni ukrep in na zadnji stopnji zadevo predajo Svetu, ki sprejme odločitev . Ustrezno je, da se zaradi posebnih pristojnosti držav članic v zvezi s tem Svetu dodeli vloga na tem področju .
(34) Države članice imajo ključno odgovornost za ohranjanje finančne stabilnosti v kriznih razmerah , zlasti v zvezi s stabilizacijo in reševanjem posameznih šibkih finančnih institucij. Ukrepi, ki jih organ sprejme v izrednih razmerah ali primerih reševanja sporov, ki vplivajo na stabilnost finančne institucije, ne smejo vplivati na fiskalne pristojnosti držav članic. Vzpostaviti je treba mehanizem, s katerim lahko države članice zahtevajo, da se odločba organa ponovno preuči .
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 41
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo večinoma iz obveznih prispevkov nacionalnih nadzornih organov in splošnega proračuna Evropske unije. V zvezi s prispevkom Skupnosti je treba uporabljati proračunski postopek Skupnosti . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
(41) Organu je treba za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti dodeliti samostojni proračun, pri čemer prihodki izhajajo iz splošnega proračuna Evropske unije. Uporabljati je treba proračunski postopek Unije . Revizijo zaključnih računov mora opravljati Računsko sodišče.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Člen 7 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Tehnični standardi
Tehnični standardi – delegirani akti
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija sprejme standarde v obliki uredb ali sklepov ter jih objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Standarde sprejme Komisija v obliki uredb ali sklepov kot delegirane akte v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Komisije ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno nepravilno uporabo prava Skupnosti .
2. Organ lahko na zahtevo enega ali več pristojnih organov, Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo ter po tem, ko je o zadevi obvestil ustrezni pristojni organ, preiskuje domnevno neuporabo prava Unije .
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Člen 9 – odstavek 6 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za finančne institucije, brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo, v katerem zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
6. Če pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo iz odstavka 4 tega člena v roku iz tega odstavka in če je treba čim prej ukrepati zaradi neizpolnjevanja obveznosti pristojnega organa, da se ohranijo ali obnovijo nevtralni konkurenčni pogoji na notranjem trgu ali se zagotovita pravilno delovanje in integriteta finančnega sistema na notranjem trgu, lahko organ, kadar se ustrezne zahteve zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo za udeležence na finančnem trgu, brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme individualno odločbo, naslovljeno na udeleženca na finančnem trgu, s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njegovih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti. Preden organ sprejme posamezno odločitev, mora o tem obvestiti Komisijo.
Komisija zagotovi spoštovanje pravice naslovnikov odločbe, da podajo izjavo.
Organ in pristojni organi Komisiji zagotovijo vse potrebne informacije.
Komisija se v dveh tednih po prejemu osnutka odločbe organa odloči, ali bo potrdila osnutek odločbe. Komisija tega roka ne sme podaljšati. Komisija lahko osnutek odločbe potrdi le delno ali s spremembami, če je to v interesu Unije.
Če Komisija ne potrdi osnutka odločbe ali ga potrdi samo delno ali s spremembami, nemudoma obvesti organ v obliki uradnega mnenja.
Organ v roku enega tedna od prejema uradnega mnenja pregleda svojo odločbo in jo prilagodi uradnemu mnenju Komisije ter jo nemudoma posreduje Komisiji.
Komisija v roku enega tedna po prejemu spremenjene odločbe organa odloči, ali jo bo potrdila ali zavrnila.
Če Komisija zavrne spremenjeno odločbo, se šteje, da odločba ni bila sprejeta.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Skupnosti ali dela tega sistema, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Sveta ali odbora ESRB sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri opredeli obstoj izrednih razmer v smislu te uredbe.
1. V primeru neugodnih razmer, ki lahko resno ogrozijo pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali dela tega sistema, lahko Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo organa, Evropskega parlamenta , Sveta ali odbora ESRB sprejme odločbo, naslovljeno na organ, v kateri opredeli obstoj izrednih razmer v smislu te uredbe.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, lahko organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 226 Pogodbe sprejme individualno odločbo, naslovljeno na finančno institucijo , s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Skupnosti , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
4. Kadar pristojni organ ne ravna v skladu z odločbo organa in zato ne zagotavlja, da finančna institucija izpolnjuje zahteve, ki se na podlagi zakonodaje iz člena 1(2) neposredno uporabljajo zanjo, lahko organ brez poseganja v pooblastila Komisije na podlagi člena 258 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme individualno odločbo v skladu s postopkom, določenim v členu 9(6) , naslovljeno na udeleženca na finančnem trgu , s katero zahteva ukrepe, potrebne za izpolnitev njenih obveznosti na podlagi prava Unije , vključno s prenehanjem posamezne dejavnosti.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organ zagotavlja, da nobena od odločb, sprejetih na podlagi člena 10 ali 11, v ničemer ne posega v fiskalne pristojnosti držav članic.
1. Organ zagotavlja, da nobena od odločb, sprejetih na podlagi člena 10 ali 11, neposredno ne posega v fiskalne pristojnosti držav članic.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 11, posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v enem mesecu po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ in Komisijo, da pristojni organ odločbe ne bo izvajal .
2. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 11, neposredno posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v treh delovnih dneh po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ, Komisijo in Svet , da pristojni organ odločbe ne bo izvajal .
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba neposredno posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Organ v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila države članice to državo članico obvesti, ali bo svojo odločbo ohranil, jo spremenil ali razveljavil.
Organ v enem tednu po prejemu uradnega obvestila države članice to državo članico obvesti, ali bo svojo odločbo ohranil, jo spremenil ali razveljavil.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 2 – pododstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če organ ohrani svojo odločbo, Svet na podlagi kvalificirane večine, kot je določeno v členu 205 Pogodbe, v dveh mesecih odloči, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi.
Če organ ohrani svojo odločbo, Svet na podlagi kvalificirane večine, kot je določeno v členu 238 Pogodbe o delovanju Evropske unije , v enem mesecu odloči, ali se odločba organa ohrani ali razveljavi.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 10(2), posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v treh delovnih dneh po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ, Komisijo in Svet, da pristojni organ odločbe ne bo izvajal.
3. Kadar država članica meni, da odločba, sprejeta na podlagi člena 10(2), neposredno posega v njene fiskalne pristojnosti, lahko v treh delovnih dneh po tem, ko je bil pristojni organ uradno obveščen o odločbi organa, obvesti organ, Komisijo in Svet, da pristojni organ odločbe ne bo izvajal.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Člen 23 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
Država članica v uradnem obvestilu utemelji, zakaj ta odločba neposredno posega v njene fiskalne pristojnosti, in jasno navede, na kakšen način.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Èlen 48 – odstavek 1 – toèka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) obvezni prispevki nacionalnih javnih organov, pristojnih za nadzor nad finančnimi institucijami;
črtano
POSTOPEK
Naslov
Evropski bančni organ
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)
Pristojni odbor
ECON
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
JURI
7.10.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Klaus-Heiner Lehne
5.10.2009
Obravnava v odboru
28.1.2010
Datum sprejetja
28.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
21
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Daniel Hannan, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, József Szájer
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Kay Swinburne
POSTOPEK
Naslov
Evropski bančni organ
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0501 – C7-0169/2009 – 2009/0142(COD)
Datum predložitve EP
23.9.2009
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
7.10.2009
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
7.10.2009
EMPL
7.10.2009
JURI
7.10.2009
AFCO
7.10.2009
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
EMPL
22.10.2009
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
José Manuel García-Margallo y Marfil
20.10.2009
Obravnava v odboru
23.11.2009
23.2.2010
23.3.2010
27.4.2010
Datum sprejetja
10.5.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
37
1
4
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Burkhard Balz, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Markus Ferber, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Astrid Lulling, Arlene McCarthy, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Ramon Tremosa i Balcells
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Pervenche Berès, Carl Haglund, Syed Kamall, Philippe Lamberts, Gay Mitchell, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Pablo Zalba Bidegain
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Michel Dantin, Frank Engel, Roger Helmer, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Constance Le Grip, Elisabeth Morin-Chartier
Datum predložitve
20.5.2010
