A6-0006/2008
9.1.2008
POROČILO
o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
(2007/2188(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalec:
Claude Turmes
Pripravljavec(-ka) mnenja (*):
Anders Wijkman , Odbor za razvoj,
Eija-Riitta Korhola , Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
Postopek z združenimi odbori – člen 47 poslovnika
PE 396.509v03-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
MNENJE Odbora za razvoj ...........................................................................................11
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ...................14
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................17
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
( 2007/2188(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Aktiviranje javnega in zasebnega financiranja za svetovni dostop do podnebju prijaznih, dostopnih in varnih energetskih storitev: Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ( KOM(2006)0583 ),
– ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 8. in 9. marca 2007,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi
Sprejeta besedila, P6_TA (2007)0406. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali "Narediti več z manj" – zelena knjiga
UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za biomaso in biogoriva
UL C 317 E, 23.12.2006, str. 890. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih za konkretne ukrepe
UL C 227 E, 21.9.2006, str. 599. ,
– ob upoštevanju člena 45 poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ( A6-0006/2008 ),
A. ker je treba za omejitev dvigovanja povprečnih svetovnih temperatur za največ 2ºC povečati obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, tako da se bodo svetovne emisije po doseženem vrhuncu leta 2015 zmanjšale,
B. ker Sternovo revizijsko poročilo o ekonomiki podnebnih sprememb (oktober 2006) in poročila medvladnega foruma za podnebne spremembe nakazujejo, da bodo učinki podnebnih sprememb najprej in najbolj prizadeli najrevnejše države in ljudi,
C. ker so obnovljivi viri energije in prihranki energije ključni elementi trajnostnega dostopa do energetskih storitev, ki prispevajo k:
a) nižjim emisijam CO2 in drugih toplogrednih plinov,
(b) večji neodvisnosti glede oskrbe z energijo,
c) razvoju novih inovativnih tehnologij,
d) priložnostim za zaposlovanje in regionalni razvoj,
e) znižanju primanjkljajev v plačilni bilanci,
f) poslovnim možnostim za mala in srednja podjetja,
g) prihranku stroškov,
D. ker so se na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 svetovni voditelji dogovorili, da bodo število ljudi, ki nimajo zagotovljenih osnovnih energetskih storitev, zmanjšali za polovico, teh pa je trenutno 1,6 milijarde; ker ta cilj, če se bo trenutni trend nadaljeval, ne bo nikoli dosežen,
E. ker se lahko trajnostne rešitve za energetske izzive, s katerimi se soočajo države v razvoju, dosežejo s povečano rabo obnovljivih virov energije, občutno izboljšano energetsko učinkovitostjo in prihranki energije,
F. ker bosta preglednost in odgovornost do javnosti in zasebnih vlagateljev ključna pri doseganju in pri morebitnem nadaljnjem povečanju podpore, ki jo omogoča Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, in ker bo preverjanje zlasti v prvih letih izvajanja tega sklada intenzivno,
1. pozdravlja predlog Komisije o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF);
2. verjame, da je zlasti v državah v razvoju in rastočih gospodarstvih trajnostni razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, čistim zrakom in trajnostno oskrbo z energijo mogoče doseči le z uporabo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki bodo temeljile na lokalnih virih energije in izboljšanem dostopu do energije s spodbujanjem naložb v oddaljeno in decentralizirano preskrbo;
3. verjame, da morajo biti ključni cilji sklada spodbujanje energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljivih virov energije, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih tveganj, ravnanje z odpadki in nevarnost nesreč, izboljšanje dostopa najrevnejših držav do energetskih storitev in raznolikost energetskih virov v državah v razvoju;
4. posebej pozdravlja dejstvo, da poskuša sklad predvsem vplivati na zasebne naložbe z zagotavljanjem tveganega kapitala, saj bo to ključnega pomena za uspešen dolgoročni razvoj projektov trajnostne energije v državah v razvoju;
5. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta podpora projektom in izbira tehnologije pogojeni z izpolnjevanjem celovitih trajnostnih meril, prispevanjem k trajnostnemu razvoju, geografskimi značilnostmi in razpoložljivimi regionalnimi viri;
6. poziva Komisijo, naj se pri izvajanju nalog sklada osredotoči na projekte majhnega obsega, h katerim je najteže pritegniti naložbe zasebnega sektorja; verjame, da mora Komisija redno spremljati prag upravičenosti, ki je 10 milijonov EUR za individualne projekte, ter nameniti vsaj tretjino razpoložljivih sredstev projektom manjšega obsega, ki stanejo manj kot 1 milijon EUR;
7. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podpora vsem projektom biomase, vključno s projekti za čiščenje vode in odplak, v državah v razvoju pogojena z izpolnjevanjem strogih trajnostnih meril, kar bo zagotovilo, da se podprejo le najbolj trajnostne tehnologije, ter ob tem upošteva učinke biomase na emisije toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu, kakovost zraka, upravljanje podeželja, družbeno-gospodarske pogoje in biotsko raznovrstnost, kako pri tem pomaga ohranjati naravne gozdove in z izboljšanjem najustreznejših lokalnih kmetijskih praks zagotavlja preskrbo s hrano za vse;
8. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad GEEREF podprl fotovoltaične projekte, in jo poziva, naj podpore razvoj inteligentnih tehnologij GRID; zlasti poudarja potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje, kakršne so elektrifikacija z obnovljivimi viri energije (vključno z vodno, sončno in vetrno energijo ter z biomaso), sončni grelniki, sončni pasterizatorji, sončni kuhalniki, vetrne črpalke in boljše naprave za kuhanje, ter spodbuja podporo sistemom mikrokreditiranja, ki krepijo lokalno sodelovanje v energetskih projektih;
9. vztraja, da sklad GEEREF ne sme podpreti obsežnih projektov nad enim milijonom EUR za konvencionalne vire energije in soizgorevanje biomase v obstoječih ali novih termoelektrarnah na premog, uporabe fosilnih goriv v majhnem obsegu (npr. pri dizelskih generatorjih) ali obsežne proizvodnje biogoriva; poziva Komisijo, naj zagotovi, da naložbe iz podskladov, ki jih podpira GEEREF, ne bodo podpirale teh vrst tehnologije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zadevne pogodbe o upravljanju in merila za izbiro projektov izključile izbiro teh projektov;
10. meni, da mora biti, kjer je mogoče, podpora usmerjena v projekte, ki združujejo tehnologije obnovljivih energij z izboljšano energetsko učinkovitostjo, na primer projekte za izboljšanje stavbnega fonda, razsvetljave in zamrzovalne verige;
11. poziva k popolni usklajenosti med skladom GEEREF in prihodnjim delom v okviru platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, ki jo predlaga Komisija, tako da izboljša sodelovanje pri raziskavah, razvoju ter primerjalnih analizah;
12. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad v državah v razvoju podprl razvoj lokalnih trgov, proizvodnje in zmogljivosti, na primer s podporo lokalnim malim in srednjim podjetjem, da bodo lahko prevzela odgovornost za trženje novih tehnologij na posameznem območju;
13. meni, da bi bilo treba sklad uporabiti tudi za ustvarjanje možnosti za podjetja v državah članicah, zlasti mala in srednja podjetja, da bi lahko s svojim tehničnim znanjem podprla razvoj in širjenje tehnologij za trajnostno energijo v državah v razvoju;
14. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad usklajen z drugimi državami članicami in EU ter da bo dopolnjeval njihovo razvojno politiko in energetske pobude, namenjene državam v razvoju;
15. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad dopolnjeval in učinkovito deloval vzporedno z mnogimi drugimi mednarodnimi pobudami in skladi, ki v tem času podpirajo projekte za trajnostno energijo v državah v razvoju, vključno s tistimi, ki jih vodijo svetovna banka in regionalne razvojne banke ter tistimi, ki jih je spodbudil svetovni vrh o trajnostnem razvoju leta 2002;
16. poziva Komisijo, naj zagotovi, da sklad prispeval k zmanjševanju ovir za uporabo mehanizma čistega razvoja v nekaterih državah, zlasti najmanj razvitih, ter naj spodbuja tiste projekte mehanizma čistega razvoja, ki dejansko imajo dodano vrednost, vplivajo pozitivno na trajnostni razvoj in izpolnjujejo merila zlatega standarda;
17. poziva Komisijo, naj razišče načine, kako bi se sklad za obdobje po letu 2012 lahko povečal znotraj okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, upoštevajoč, da bo imela trajnostna energija v državah v razvoju ključno vlogo pri doseganju ciljev te konvencije;
18. obžaluje dejstvo, da je predlagani minimalni cilj financiranja 100 milijonov EUR, s po zgolj 15 milijonov EUR prispevkov za leti 2007 in 2008, kot prispevek Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju; zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa spodbudi države članice in večstranske finančne ustanove, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada; poziva tudi preostale države članice, naj ponudijo finančno podporo;
19. meni, da bi moral biti v prvih letih ključni cilj sklada GEEREF, ki je odprti sklad, razvoj vzornih primerov, ki bi privabili nadaljnje prispevke, povečali tok naložb v obnovljive energije in energetsko učinkovitost v državah v razvoju in gospodarstvih na prehodu ter prihranili pomanjkanje energije mnogo več ljudem kot pričakovanemu obsegu med enim in tremi milijoni ljudi;
20. poudarja, da mora Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije prednostno pokrivati posebne potrebe najmanj razvitih držav ter izvajati posege, ki so že izkazali močno povezanost z zmanjševanjem revščine; ugotavlja, da je področje sklada GEEREF podpora regionalnim podskladom za podsaharsko Afriko, države karibskih in pacifiških otokov, države evropskega sosedstva (vključno s severno Afriko in evropskimi državami nečlanicami EU), Latinsko Ameriko in Azijo; vendar poziva k posebnemu poudarku, ki ga je treba nameniti potrebam držav AKP; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ob delitvi sredstva ne bodo dodeljena zgolj enemu ali dvema podskladoma. močno priporoča, naj podskladi, namenjeni Kitajski in Rusiji, če so vključeni v portfelj, ne posrkajo vseh razpoložljivih virov ter naj bodo posebnega pomena kot pilotni projekti;
21. vendar priznava, da bi lahko Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije v sedanji obliki težko izpolnil merila, ki jih ima odbor za razvojno pomoč za dodelitev uradne pomoči za razvoj, saj bo glavno vodilo pri investicijah potencialni dobiček in ne razvojne potrebe; priznava tveganje, da lahko zmanjševanje revščine, ki je navedeno kot specifični cilj Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, postane zanj drugotnega pomena; zato poudarja, da mora Komisija oblikovati jasna razvojna merila za izbor projektov, upravičenih do financiranja iz GEEREF, in bistveno povečati razvojno pomoč, temelječo na donacijah, da se najrevnejšim zagotovijo trajnostne energetske storitve;
22. poziva Komisijo, naj redno poroča o napredku pri izvajanja nalog sklada in projektih, ki uživajo podporo, in jo še posebej poziva, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku;
23. poziva Komisijo, naj predlaga načine za pospeševanje intenzivne komunikacije in izmenjavo izkušenj z različnimi projekti, njihovimi specifičnimi rezultati in prispevanjem k trajnostnemu razvoju;
24. naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
1. Uvod
Države v razvoju se bodo v naslednjih desetletjih soočale s pomembnimi izzivi na področju energije in podnebnih sprememb, še zlasti pomembno je naslednje:
§ revija Stern in študije Medvladnega foruma o podnebnih spremembah kažejo, da bodo najrevnejše države najverjetneje utrpele najhujše vplive podnebnih sprememb, najteže pa se jim bodo prilagodile;
§ istočasno ostaja dostop do sodobnih energetskih storitev za mnoge države v razvoju nerešeno vprašanje. V tem času 1,6 milijarde ljudi nima dostopa do osnovnih energetskih storitev. 2,4 milijarde ljudi za kuhanje in ogrevanje uporablja tradicionalno biomaso.
Razvoj obnovljivih energij ima lahko v državah v razvoju pomembno vlogo pri zagotavljanju dostopa do sodobnih energetskih storitev. Pomemben je tudi v zvezi s prizadevanji za dolgoročnejše zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zlasti ob dejstvu, da razvijajoča se gospodarstva rastejo, s tem pa tudi povpraševanje po energiji.
To bo zelo koristilo tudi varnosti oskrbe z energijo. V Indiji, na primer, ki že uvaža 70 % surove nafte in z domačo proizvodnjo zemeljskega plina pokrije samo 50 % svojih potreb, naj bi se povpraševanje po energiji do leta 2020 podvojilo. Zato bo podpora raznolikosti na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti v državah v razvoju in razvijajočih se gospodarstvih izboljšala varnost oskrbe.
Naložbe v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energij so ključnega pomena tudi zato, da preprečijo, da bi v najmanj razvitih državah prihodke od izvoza popolnoma izničile rastoče cene energije, pridobljene iz fosilnih goriv.
Zato mora biti podpora, ki jo EU namenja obnovljivim energijam in energetski učinkovitosti v državah v razvoju, vključena v njeno energetsko strategijo in strategijo za podnebne spremembe ter tudi v njeno razvojno politiko. Pri dvostranski in večstranski razvojni pomoči je treba veliko več pozornosti nameniti energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije, EU pa bi morala financirati in dejavno podpreti tudi vzpostavljanje institucij. Vendar financiranje zgolj iz virov javnega sektorja ne more zagotoviti potrebnih naložb. Poleg subvencij, poceni posojil in vzpostavljanja institucionalnih zmogljivosti lahko tudi javna sredstva igrajo ključno vlogo pri spodbujanju kapitala iz zasebnega sektorja, kadar gre za razmere, v katerih bi bila sicer lahko tveganja za naložbe prevelika.
Predlog Komisije za ustanovitev svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF) bi lahko imel pomembno vlogo pri spodbujanju naložb zasebnega sektorja. Vendar je pomembno zagotoviti, da bo ta sklad usmerjen v tehnologije in države, kjer bo njegov prispevek najučinkovitejši.
2. Možnosti naložb
Komisija je pravilno ugotovila, da lahko naložbe iz javnega sektorja najbolj koristijo lastniškemu financiranju projektov manjšega obsega, ki bi jih mednarodne finančne institucije in zasebni vlagatelji morda neradi podprli.
Ta oblika financiranja podjetjem omogoča, da pridobijo denar, ne da bi se zadolževali. Namesto odplačila določenega zneska v določenem času je dan na razpolago delež v lastništvu podjetja.
Lastniški kapital je resnični tvegani kapital. Naložba ni vezana na določeno premoženjsko vrednost, ki bi bila povrnjena skozi poslovno dejavnost, zato je, če ta ne uspe, za vlagatelja kapitala manj kot za druge vlagatelje verjetno, da se bo naložba povrnila.
Sklad GEEREF se bo raje, kot da bi finančna sredstva zagotavljal neposredno ciljnim skupinam, zavzel za ustanavljanje in financiranje regionalnih podskladov.
Da bi se razpoložljiva sredstva smotrno uporabila in da bi bili ustvarjeni za zasebni sektor privlačni finančni instrumenti, je treba določiti jasna merila, ki bodo vsaj glede okoljskih in socialnih zaščitnih ukrepov ustrezala najboljšim mednarodnim standardom. Podskladi, v katere bo vlagal GEEREF, morajo biti jasno usklajeni s takšnimi standardi, njihove naložbe pa bi morale:
– podpirati naložbe v obnovljive energije same ali v povezavi z ukrepi za energetsko učinkovitost (v gradbenem sektorju in področju razsvetljave, v zamrzovalni verigi),
§ podpirati naložbe v energetsko učinkovitost,
§ ne financirati soizgorevanja v obstoječih in novih elektrarnah na premog,
§ ne financirati projektov, povezanih s tekočimi biogorivi,
§ ne financirati dizelskih in kerozinskih velikih in malih motorjev.
3. Prednostne države
Začetna osnova za financiranje v višini 80 milijonov EUR je relativno skromna in bi zato morala biti ciljno uporabljena. Podrobno spremljanje tega instrumenta v prvih letih bi moralo institucijam EU tudi omogočiti, da ocenijo učinkovitost novega pristopa in ustvarijo podlago za bistveno višje prispevke EU, držav članic in drugih držav.
Štiriletni tematski program o okolju in trajnostnem upravljanju naravnih virov, vključno z energijo za obdobje 2007–2010 je Komisija sprejela junija 2007
. C(2007) 2572 . Temeljni akt za ta program je instrument razvojnega sodelovanja št. 1905/2006
. UL L 184, 27.12.2006, str. 41. ..Glavna proračunska postavka je 21 04 01.
V skladu s tematskim programom za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov ENRTP je naloga sklada GEEREF podpora regionalnim podskladom za podsaharsko Afriko, karibske in pacifiške otoške države, evropske sosedske države (vključno s severno Afriko in državami nečlanicami EU iz vzhodne Evrope, tudi Rusijo), Latinsko Ameriko in Azijo (vključno s srednjo Azijo in Bližnjim vzhodom). Poseben poudarek bo na izpolnjevanju potreb držav AKP.
Ključni koncept omenjenega sklada, ki spodbuja naložbe zasebnega sektorja v projekte na lokalni ravni, je v tem, da je to inovativni naložbeni instrument. Močno se razlikuje od številnih drugih pobud EU, namenjenih podpori trajnostne energije v državah v razvoju, saj so te bolj osredotočene na delovanje na medvladnih ravneh.
Naložbe bodo temeljile na naslednjih ocenah:
§ kjer bo pristop od spodaj navzgor z udeležbo zasebnega sektorja predvidoma bolj učinkovit kot stik na medvladni ravni;
§ kjer so potrebe največje, kar bo najpogosteje v najrevnejših državah in skupnostih; ter
§ kjer bi lahko bile koristi v smislu emisij, zmanjšanja revščine in/ali v smislu varnosti oskrbe z energijo največje.
Glede na vse to bi morala biti podpora usmerjena v Afriko, Srednjo Ameriko, Indijo in v področje Karibov. Zdi se neverjetno, da bi imela od tega velike koristi Rusija s svojimi velikimi energetskimi zalogami in tehnološkimi zmogljivostmi; vendar bi lahko v nekaterih primerih, če bi bile koristi jasno razvidne in velike, tudi v Rusiji podprli projekte energetske učinkovitosti.
4. Povezave z drugimi razvojnimi in energetskimi pobudami ter pobudami s področja podnebnih sprememb
Podnebne spremembe in energetika sta danes ključna cilja razvojnih politik. Da bi bili uspešni, je pomembno, da sklad GEEREF povežemo s temi širšimi razvojnimi politikami in z njimi uskladimo tudi prizadevanja.
Te politike vključujejo tiste, ki jih je spodbudil svetovni vrh o trajnostnem razvoju leta 2002, vključno s pobudo EU na področju energetike. Ta ponuja 220 milijonov EUR sredstev, s čimer naj bi vplivali na zasebni sektor, da bo ta financiral projekte, ki državam v razvoju omogočajo boljši dostop do energije. Ponujene bodo donacije za sofinanciranje z energijo povezanih projektov v državah AKP, kar bo pripomoglo k zmanjšanju revščine v teh državah. Jasno je, da so cilji te pobude zelo podobni ciljem sklada GEEREF, in pomembno je, da obe pobudi delujeta povezano.
Podobno tudi Svetovna banka in regionalne razvojne banke vse več visokih zneskov vlagajo v obnovljive energije in projekte za energetsko učinkovitost. Svetovna banka trdi, da je v takšne projekte v letu 2006 vložila 680 milijonov dolarjev. Vsaka od regionalnih razvojnih bank razvija lastne programe financiranja. Tudi tu je pomembno, da sklad GEEREF deluje v skladu z vse večjimi novimi ugodnostmi.
19.12.2007
MNENJE Odbora za razvoj
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
( 2007/2188(INI) )
Pripravljavec mnenja (*):
Anders Wijkman
(*) Postopek s pridruženimi odbori – člen 47 Poslovnika
POBUDE
Odbor za razvoj poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja predlog za ustanovitev Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF), ki je namenjen pridobivanju zasebnih naložb za projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, s katerimi bi revne skupnosti dobile dostop do sodobnih energetskih storitev; poudarja, da je Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije treba dojemati kot del širšega okvira evropskih pobud za podpiranje dostopa do sodobnih in trajnostnih energetskih storitev za revne z močnim poudarkom na energetski učinkovitosti in obnovljivih oblikah energije, kakršni sta energetska pobuda EU in partnerstvo med Afriko in EU na področju energije;
2. pozdravlja Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije kot inovativen finančni instrument, ki bo pomagal premagovati ovire pri naložbah v projekte energetske učinkovitosti ter obnovljivih virov energije; vendar opozarja, da je približno dve milijardi ljudi za pokrivanje svojih energetskih potreb odvisnih od lesnega goriva in živalskih iztrebkov ter je zato predlagani minimalni cilj financiranja v višini 100 milijonov EUR – s po zgolj 15 milijonov EUR prispevkov za leti 2007 in 2008 – kot prispevek Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju; zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa države članice in večstranske finančne ustanove spodbuja, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada;
3. poudarja, da mora Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije prednostno pokrivati posebne potrebe najmanj razvitih držav ter izvajati posege, ki so že izkazali močno povezanost z zmanjševanjem revščine; zlasti poudarja potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje, kakršne so elektrifikacija z obnovljivimi viri energije (vključno z vodno, sončno in vetrno energijo ter z biomaso), sončni grelniki, sončni pasterizatorji, sončni kuhalniki, vetrne črpalke in boljše naprave za kuhanje; podpirati je treba tudi sisteme mikrokreditiranja, ki krepijo lokalno sodelovanje v energetskih projektih;
4. se zaveda, da ima biomasa velik potencial kot sodoben nosilec energije, če se uporabljajo stroga trajnostna merila; posebej poudarja potencial, ki ga ima veliko tropskih držav na področju energetskih rastlin, ki omogočajo soproizvodnjo in biogoriva z učinkovito pretvorbo energije; vendar priznava, da lahko pride do morebitne škode, ki jo lahko tradicionalnemu kmetijstvu, svetovni proizvodnji hrane in biotski raznovrstnosti povzročijo nekateri obnovljivi viri energije, vključno z bioetanolom in biodizlom iz kmetijskih surovin; poudarja, da je treba, spričo teh škodljivih vplivov vsako morebitno odobritev projektov, povezanih z biogorivom kot sprejemljivih za Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, previdno obravnavati;
5. poudarja očitno nevarnost, da bi večino razpoložljivih sredstev iz Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije prevzeli projekti gospodarstev v vzponu, kot sta kitajsko in indijsko; zato poudarja, da je v predlog Komisije treba dodati, da imajo prednost afriške, karibske in pacifiške države; poudarja tudi, da je treba v ogromne potrebe po podpori trajnostni energiji v gospodarstvih v vzponu vložiti dodatne napore, po možnosti z ustanovitvijo tehnološkega sklada, ki je nujen dodatek k mehanizmu čistega razvoja.
6. vendar priznava, da bi lahko Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije v sedanji obliki težko izpolnil merila, ki jih ima odbor za razvojno pomoč za dodelitev uradne pomoči za razvoj, saj bo glavno vodilo pri investicijah potencialni dobiček in ne razvojne potrebe; priznava tveganje, da lahko zmanjševanje revščine, ki je navedeno kot specifični cilj Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, postane zanj drugotnega pomena; zato poudarja, da mora Komisija oblikovati jasna razvojna merila za izbor projektov, upravičenih do financiranja iz Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, in bistveno povečati razvojno pomoč, temelječo na donacijah, da se najrevnejšim zagotovijo trajnostne energetske storitve;
7. pozdravlja predlog Komisije za vzpostavitev platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, da bi se izboljšalo sodelovanje na področju raziskav in razvoja ter primerjalnih analiz.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
18.12.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
23
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Thijs Berman, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Thierry Cornillet, Alain Hutchinson, Jouye de Grandmaison, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Luis Yañez-Barnuevo García, Jan Zahradil, Mauro Zani
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Manolis Mavrommatis, Anders Wijkman, Zbigniew Zaleski
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
28.11.2007
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
( 2007/2188(INI) )
Pripravljavka mnenja (*):
Eija-Riitta Korhola
(*) Postopek z združenimi odbori – člen 47 Poslovnika
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. verjame, da je zlasti v državah v razvoju in rastočih gospodarstvih trajnostni razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, čistim zrakom in trajnostno oskrbo z energijo mogoče doseči le z uporabo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki bodo temeljile na lokalnih virih energije in izboljšanem dostopu do energije s spodbujanjem naložb v oddaljeno in decentralizirano preskrbo;
2. verjame, da bi predlagani svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije lahko občutno vplival na usmerjanje zasebnih vlaganj v projekte za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo v državah v razvoju; meni tudi, da bi sklad moral financirati širjenje le v državah v razvoju ter rastočih gospodarstvih;
3. meni, da sklad ne bi smel dajati prednosti posameznim tehnologijam za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, ampak bi moral ustvariti primerne pogoje, ki bi trgu omogočali, da izbere okolju primerne, varne in stroškovno najbolj učinkovite rešitve; vendar poudarja, da je za zagotovitev neoporečnosti sklada pomembno izvesti temeljito okoljsko presojo vpliva, presojo družbenega in zdravstvenega vpliva na prejemnike ter presojo vpliva življenjskega cikla emisij toplogrednih plinov; meni, da sklad v nobenem primeru ne bi smel podpirati proizvodnje biogoriva, namenjenega izvozu;
4. poziva Komisijo, naj oceni vlogo biomase in njeno uporabo v državah v razvoju ter ob tem upošteva, kako učinkuje v celotnem življenjskem ciklu na emisije toplogrednih plinov, kakovost zraka, upravljanje podeželja, družbeno-gospodarske pogoje in biotsko raznovrstnost, kako pri tem pomaga ohranjati naravne gozdove in z izboljšanjem najustreznejših lokalnih kmetijskih praks zagotavlja preskrbo s hrano za vse;
5. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad prispeval k zmanjševanju ovir za uporabo mehanizma čistega razvoja v nekaterih državah, zlasti najmanj razvitih, ter naj spodbuja tiste projekte mehanizma čistega razvoja, ki so resnično dopolnilni, pozitivno vplivajo na trajnostni razvoj in izpolnjujejo merila neodvisne organizacije za presojo mehanizma za čist razvoj Gold standard;
6. predlaga Komisiji, naj razišče načine, na katere bi se sklad za obdobje po letu 2012 lahko povečal znotraj okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, upoštevajoč, da bo imela trajnostna energija v državah v razvoju ključno vlogo pri doseganju ciljev te konvencije;
7. verjame, da bi v državah v razvoju sklad moral omogočiti dostop do energetske učinkovitosti in tehnologij obnovljive energije ter ponuditi nove možnosti evropskim in lokalnim družbam, zlasti malim in srednjim podjetjem, med drugim s spodbujanjem raziskav, prenašanjem strokovnega znanja in izkušenj in izmenjavo dobre prakse, da bi se v teh državah bolj razširile energetsko učinkovite tehnologije;
8. poziva Komisijo, naj zagotovi, da ob delitvi sredstva ne bodo dodeljena zgolj enemu ali dvema podskladoma;
9. meni, da bi sklad moral prispevati k izboljšanju trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri ter k reševanju vprašanja oskrbe z energijo in kakovosti zraka v državah v razvoju, ob tem pa bi se moral osredotočiti na povečanje energetske učinkovitosti, na primer s prenovo neučinkovitih elektrarn in stavb.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.11.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
49
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Matthias Groote, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Iles Braghetto, Kathalijne Maria Buitenweg, Umberto Guidoni, Anne Laperrouze, David Martin, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Alojz Peterle, Andres Tarand, Radu Ţîrle
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Giusto Catania, Willi Piecyk
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
19.12.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
46
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Renato Brunetta, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragos Florin David, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, Fiona Hall, David Hammerstein, Rebecca Harms, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras, Dominique
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Danutė Budreikaitė, Joan Calabuig Rull, Edit Herczog, Lambert van Nistelrooij, Pierre Pribetich, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
