Povzetek zasedanja v Bruslju, 28. in 29. marec 2007
2007-04-02 - 11:48
Drugo marčno plenarno zasedanje Evropskega parlamenta, ki je potekalo v sredo, 28. in četrtek, 29. marca v Bruslju, se je začelo z obsodbo nasilja v Zimbabveju. Nemška zvezna kanclerka Angela Merkel je poslancem predstavila vsebino Berlinske izjave, v razpravi pa so sodelovali tudi predsednik Komisije Barroso in predsedujoči parlamentarnih političnih skupin.
Sledila je razprava o prihodnosti Kosova , v večernem delu pa so poslanci obravnavali tudi poročila o ekološki pridelavi in označevanju ekološko pridelanih proizvodov , o prihodnosti lastnih sredstev financiranja EU in o proračunskih smernicah za leto 2008 , o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi ter večji varnosti na nogometnih tekmah , o vključevanju novih držav članic v skupno kmetijsko politiko ter o spremembah zakonodaje s področja pomorstva .
V četrtek je visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko Javier Solana poslancem predstavil smernice zunanjepolitičnega delovanja Evropske unije v letu 2007 , zasedanje pa se je zaključilo z glasovanji o poročilih, obravnavanih dan poprej. 20070326BRI04615
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Nadaljevanje Berlinske izjave
2007-04-02 - 11:48
Tri dni po slovesnostih v Berlinu je nemška zvezna kanclerka Angela Merkel poslancem Evropskega parlamenta predstavila vsebino Berlinske izjave. V razpravi, ki je sledila, so sodelovali tudi predsednik Komisije Barroso in predsedujoči parlamentarnih političnih skupin. Nemška kanclerka Angela Merkel je na začetku nastopa izrazila zahvalo parlamentu za sodelovanje pri nastajanju Berlinske izjave: "V listini poudarjamo izjemne uspehe, ki jih dosegla Unija v svoji dosedanji zgodovini ter ogromne izzive, ki so še pred nami. Rada bi se zahvalila predsedniku Pötteringu in voditeljem političnih skupin v parlamentu za njihovo podporo. Uspelo nam je s skupnimi prizadevanji Evropskega parlamenta, Komisije in članic Sveta." Kanclerka je v nadaljevanju opozorila na zunanjepolitična vprašanja, kjer lahko Evropa stori več, če bo delovala združeno in solidarno. Med njimi sta tudi usoda ljudi v Darfurju, za kar si bo Unija prizadevala za oblikovanje ostrejših resolucij v Varnostnem svetu Združenih narodov, in podpora prebivalcem Belorusije, da bi uživali evropske ideale. Berlinska izjava pomeni korak naprej, saj postavlja nov časovni termin za ureditev ustavnih vprašanj EU do leta 2009. "Ne moremo si dovoliti, da bi v kampanji pred evropskimi volitvami govorili, kako širitev Unije ni več mogoča, da ni skupnega boja proti podnebnim spremembam, da energetika ni osrednja politika EU, da o varnostnih vprašanjih ne moremo odločati z večino. Takšna kampanja bi še povečala prepad med evropskimi institucijami in državljani," je prepričana kanclerka in dodala, da nemško predsedstvo ne namerava predstaviti že izdelanih rešitev, temveč načrt delovanja in cilje, ki jih želi doseči. Merklova je opozorila, da je pred nemškim predsedstvom do junijskega vrha še precej nalog, predvsem reševanje praktičnih vprašanj. Na vrhu EU-ZDA bo govor o čezatlantskem partnerstvu ter o energetiki in varovanju podnebja: "Doseči želimo ambiciozne cilje in partnerje po svetu moramo spodbuditi, da jih vzamejo za svoje. Dežele v razvoju se bodo pridružile industrijsko razvitim državam v teh prizadevanjih le, če bomo sami pokazali voljo, da te zahtevne cilje tudi uresničimo." V zaključku svojega nastopa je nemška kanclerka ponovila svoje besede iz Berlina, da bodo Evropejci uspešnost svojih voditeljev ocenjevali po tem, kako uspešni so pri zagotavljanju napredka in družbene kohezije: "Evropskim državljanom moramo zagotoviti, da je Evropa skupnost, kjer lahko živijo v miru in svobodi. Svet ne bo čakal na Evropo - biti mora v prvih vrstah pri varovanju svojih skupnih vrednot in doseganju skupnih ciljev. Le tako bomo lahko dosegli, da bo to Evropa za ljudi, ki bo imela varno in svobodno prihodnost." Predsednik Evropske komisije Predsednik Komisije Jose Manuel Barroso je v svojem nastopu uvodoma dejal, da sta se minuli konec tedna v Berlinu srečali "Evropa preteklosti in Evropa prihodnosti" , saj je praznovanje 50 let miru, svobode, solidarnosti, napredka in enotnosti potekalo v mestu, ki je bilo nekdaj simbol razdeljene, zdaj pa nove združene Evrope. "Berlinska izjava predstavlja zavezanost evropskih institucij in držav članic vrednotam ter ciljem 21. stoletja.(...) Ponosen sem, ker so tri institucije podpisale izjavo in prisotnost Evropskega parlamenta je dokaz demokratične zrelosti Unije, kar je treba še dodatno poudariti," je dejal Barroso. V nadaljevanju je predsednik Komisije več pozornosti namenil tako imenovani dvotirni strategiji : hkratnemu doseganju rezultatov in reševanju ustavnih vprašanj: "Spomladanski vrh je dokaz uspešnosti strategije - pokazali smo zavezanost, da dosežemo rezultate na področju energetike in boja proti podnebnim spremembam. Berlinska izjava pa je zaveza, da se pred evropskimi volitvami 2009 dogovorimo o rešitvi medinstitucionalnih razmerij. Vse to je nov dokaz, da je narobe, če govorimo o neskladnosti med pragmatičnim pristopom in politično vizijo. Dvotirna strategija je pravilna(...) in za doseganje še boljših rezultatov rabimo učinkovitejše in bolj demokratične institucije." Barroso je prepričan, da je nova pogodba nujna tudi zaradi izzivov, s katerimi se bo morala Evropa soočiti v prihodnosti, saj države članice ne morajo same reševati globalnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, varnost preskrbe z energijo in priseljevanje: "Le skupaj in v duhu dejanske solidarnosti lahko najdemo odgovore in to je sporočilo iz Berlina, ki se naj prenese tudi v zavezo, da rešimo institucionalno vprašanje pred volitvami 2009." Predsednik Komisije tudi meni, da neuspeh pri ratifikaciji Evropske ustave meče senco pesimizma na Evropsko unijo, saj bodo skeptiki vedno znova spraševali, kako naj resno upoštevajo evropske voditelje in njihove poskuse reševanja globalnih vprašanj, če se ne morejo dogovoriti o lastnih pravilih igre in razmerjih med institucijami. "Neuspeh bi lahko povzročil razdore, ki bi ogrozil naše skupne vrednote. Zgodovina nas opozarja, da velikih dosežkov, kot so mir, svoboda, in solidarnost ne moremo jemati za same po sebi umevne. Nenehno moramo ohranjati naš napredek pri uresničevanju politik in zaščiti vrednot, kot so spoštovanje posameznika, svoboda, pravičnost in solidarnost. Vrednote kažejo, da nismo le trg, ampak politična skupnost in unija, za njihovo zaščito pa moramo reformirati svoje institucije." je prepričan Barroso. Na koncu je Barroso ponovil svoje besede iz Berlina: EU ni zasedbena sila, ampak skupni projekt, kjer ni razlikovanja med "nami" in "njimi", zato morajo voditelji, kljub skušnjavam, biti pošteni in si prenehati pripisovati zasluge za vse uspehe, za neuspehe pa kriviti Bruselj. Voditelji parlamentarnih političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Petdeset let sta dve generaciji - ne veliko v zgodovini, je pa veliko v očeh mladih. Mladi se morajo zavedati da je to njihova resničnost. Glede na nestabilnost v svetu vse kaže, da življenje v miru in varnosti ni dano vsem, tudi v naših državah članicah. Poskušal sem se vživeti v kožo mladega Evropejca in navesti prednosti: učenje tujih jezikov, izmenjave, organizacija kulturnih prireditev onstran virtualnih meja, skupna valuta... da smo lahko državljani države, ki delujemo v soglasju s partnerji v drugih državah, da živimo v državi, kjer imamo nadzor nad demokratičnimi volitvami, preprečevati konflikte. (...) V globaliziranem svetu mora Evropa odigrati svojo vlogo, dati socialni model in ne bomo tiho sprejemali vsega, ampak se bomo tudi upirali. Lahko vplivamo tudi na zgodovino, to smo že pokazali." Martin SCHULZ (PES, DE): " Izraz 'zgodovinski dogodek' uporabljamo zelo potratno. Zavedati se moramo, da je zgodovinski dogodek tukaj in zdaj - kaj bi se zgodilo, če ne bi podpirali Berlinske izjave? Kanclerki Merklovi čestitam, ker niste pustili, da vam gledajo čez ramo, to je uspeh za Evropo. Začenja pa se zgodovinsko obdobje za Evropo, saj se postavlja vprašanje, kako naprej. Jasno je in odkrito povem: ustavna pogodba, takšna kot je, ne bo uveljavljena, te ustave ne bomo dobili, kar pa ne pomeni, da ne bomo dobili nobene. Pa tudi ni nič narobe, če se ne bo imenovala ustava. Kako bo šlo naprej z našo celino? Imamo tudi takšne, ki želijo drugačno prihodnost, ki ne želijo revizije pogodbe, že Nica je bila preveč. Želim jim povedati: evropski integracijski proces ni končan, mora se nadaljevati. Hočemo da se nadaljuje, ker ga potrebujemo, vsi ki želimo širitev EU jim moramo povedati, da brez reform in prenovljene pogodbe ne bo prišlo do širitve. Poljskemu predsedniku Kaczynskemu in češkemu predsedniku Klausu pravim: Hrvaški zelo škodita, ker preprečujeta reformo. Ne smemo dovoliti, da bi drugi plačevali ceno za ta zastoj." Graham WATSON (ALDE, UK): "Ko smo sedeli v Berlinu v muzeju zgodovine, sem opazil dvoje - vaš navdih in pa, da ste bili od 31 ljudi na odru edina ženska - dajete zgled, potrebujemo več žensk na najvišjih mestih v politiki. V sedanjih okoliščinah je bila verjetno le ženska sposobna doseči sporazum. Ne morem pa vam čestitati za postopek. Besedilo, ki je bilo napisano v katakombah kanclerske pisarne in ki ga podpišejo predsedniki treh najpomembnejših inštitucij, se ne more začeti z 'Mi, državljani EU'. Barroso ima prav, da morajo inštitucije spoštovati različnost, države članice pa bi morale promovirati enotnost. Svečano praznovanje kot je bilo v Berlinu, bi moralo potekati v več evropskih prestolnicah. Dokler se vsi kolegi v Evropskem svetu ne boste zavzemali za evropski projekt, ne bomo dobili trdnega temelja za prihodnost. " Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT): "V Berlinski izjavi piše, da je EU zveza držav, ne pa neka nova nad-država. Da EU temelji na identiteti človeka, razlikah med ljudmi. Obžalujemo, da ni bilo mogoče vključiti tudi priznavanje naših korenin. Prepričani smo, da bi morale biti institucije laične, toda hkrati tudi, da bi se morali zavedati tudi naših verskih korenin. V tej kompleksni družbi, večkulturni in etnični, mir temelji na spoštovanju dostojanstva posameznika, kjer vsaka kultura priznava druge in spoštuje samo sebe. (...)Vsaka demokracija je na nek način nevarna. Vrednote, ki jih imamo v naši družbi, moramo zaščititi, ne smemo jih uničevati. Veliko stvari mečemo v isti koš - kulturni in politični relativizem vodi do obupanega posvetnega. Ne želimo si modela, ki bi ljudi prisilil v iskanje virtualnega, ker ne zmorejo ali se bojijo dejanskega življenja." Monica FRASSONI (Zeleni/EFA, IT): "Mislim, da je sporočilo seglo dlje, tudi javnost je razumela, da je bilo teh 50 let pozitivnih in da je potrebno delo nadaljevati. Evropski narod še morda ni povsem razumel besedila izjave, tudi tega ne, s koliko napori sta bili sestavljeni ti dve strani, na katerih pravzaprav niti ne gre za nekaj novega, izvirnega in čeprav še veliko elementov manjka, kar kaže tudi na to, koliko je različnih mnenj in stališč - in to ne obeta nič dobrega. Vemo, da sen EU še ni dosežen. Da v Darfurju ne moremo posredovati kot Evropa, ker smo razdeljeni. Da za mnoge energetska politika pomeni le to, da se pred Putina poležemo kot predpražnik in da ne zmoremo izvirne politike do ZDA. In da za vse to potrebujemo močno EU, Unijo z ustavo." Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE): "Berlinska izjava ne govori o sanjah, pa tudi ne o stvarnosti. Gre za vnovično zanikanje stvarnosti, ki državnike, voditelje vlad članic, onemogoča pri iskanju poti iz slepe ulice. Nobene prave izjave ni bilo glede militarizacije EU ali liberalizacije trga. Državljani se srečujejo z revščino, dolgotrajno brezposelnostjo, socialnim izključevanjem. Sporočilo se obrača na vladajoče, ne pa na državljane in o stvarnosti tudi ni besede. Komentatorji govorijo o preizkušnji ustavne pogodbe. Pomeni, da bi bila prihodnja ustava bila plod tajne diplomacije, brez udeležbe državljanov." Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK): "Najpomembnejši del izjave je zadnji stavek - zagotoviti nov skupni temelj do leta 2009. Nemčija torej želi ustavo zamaskirati, spremeniti nekatere dele besedila, glavno vsebino pa obdržati. To vsebino so Nizozemci in Francozi zavrnili. Če bi demokratične sile zahtevale referendum glede nove ustave, po možnosti na isti dan, bi lahko državljani besedilo sprejeli in imeli več pristojnosti kot v stari pogodbi, ki je pravice državljanom pravzaprav jemala. Državljani morajo imeti zadnjo besedo, ne pa uradniki za zaprtimi vrati." Bruno GOLNISCH (ITS, FR): "Pred 50 leti so bile podpisane rimske pogodbe med državami, ki so si bile med seboj podobne po socialnih modelih, z različno bogato kulturo, a s skupnimi vrednotami. Vse skupaj pa je ustvarilo pogoje, v katerih so proizvodi, predvsem kmetijski, dosegali višjo ceno. Danes dopuščamo invazijo neevropskih izdelkov. Deindustrializacija je Evropo stala milijone delovnih mest. Z nepremišljenim odpiranjem meja je EU ustvarila nezaposlene, revščino. Berlinska izjava pa o tem sploh ne govori. Gre za cinično samozadovoljno trepljanje po ramenih, to ni pravično do državljanov." Jim ALLISTER (NI, IRL): "Če odštejemo vse samohvale, ta izjava v resnici prinaša zelo malo. Gre za osrednji cilj rimske pogodbe in tega naj bi deklaracija praznovala oz. počastila. To pa številni vidijo kot možnost za ponovni zagon neuspele evropske ustave. Izjava pa niti ne omenja ustave. Namesto tega navaja stare nesmisle o tem, kako je EU gonilo Evrope. NATO, ne pa EU, je po mojem mnenju tisti, ki je zagotovil svobodo in mir v Evropi. Ideja evropskega sodelovanja ni vprašljiva, vprašljiva pa so sredstva, kako jo doseči." Berlinska izjava Govor predsednika Pötteringa ob podpisu Berlinske izjave
SL
1
LINK
http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/Maerz/0324-RAA/Slovene.pdf
SL
2
LINK
/president/speeches/sl/files/sp0017.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Obeti za skupno zunanjo politiko Evropske unije v letu 2007
2007-04-02 - 11:48
V četrtek je Javier Solana, generalni sekretar Sveta EU in visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, evropskim poslancem predstavil načrte delovanja Unije na mednarodnem prizorišču za letošnje leto. Visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko EU Javier Solana je v svojem govoru poudaril, da želja po aktivnejši evropski zunanji politiki ni le želja v institucijah Unije, ampak tudi želja partnerjev po svetu ter evropskih državljanov, ki si hkrati želijo, da bi bila zunanja politika usklajena in pregledna: "Od Kinšase do Bosne in Iraka smo zbrali veliko izkušenj, pripravljamo se na Afganistan, dve misiji za Kosovo sta pripravljeni, to igra veliko, pomembno vlogo za področje Balkana. EU mora prevzeti odgovornost, Evropski parlament pa ima pri tem pomembno vlogo." Solana se je tik pred zasedanjem parlamenta vrnil iz Riada v Saudski Arabiji, kjer poteka zasedanje Arabske lige, ki je morda najpomembnejše v 60-letni zgodovini te organizacije. Liga je namreč prevzela pobudo za oživitev mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu, Unija pa podpira prizadevanja palestinskega predsednika Mahmuda Abasa, ki bi rad dosegel tri pomembne cilje: medsebojno priznanje Izraela in Palestine, konec nasilja in trajni mir, ki bo rezultat pogajanj. "EU ni in ne bo odrekla podpore prizadevanjem palestinskega ljudstva. To je nova priložnost za rešitev konflikta," je prepričan Solana. Glede Irana je Solana jasno povedal, da EU zahteva takojšnjo izpustitev 15 pripadnikov britanskih oboroženih sil, ki so jih iranske sile zajele prejšnji petek v iraških vodah in jih zdaj zadržujejo. "Unija mora pokazati solidarnost v prizadevanjih za izpustitev teh ljudi," je poudaril in nato predstavil stališče glede jedrskega vprašanja, o katerem je Varnostni svet ZN izglasoval tretjo resolucijo, ki Teheran poziva, naj izpolni svoje obveznosti iz resolucij Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA): "Sporočilo iranskim oblastem je jasno in nedvoumno: jedrski program mora izpolnjevati pogoje, ki jih postavljajo resolucije Varnostnega sveta - druge rešitve ni." Glede Kosova se je Solana strinjal z mnenjem nekdanjega finskega predsednika Marttija Ahtisaarija, ki je pripravil predlog za ureditev statusa pokrajine, da bo težko najti rešitev, ki bi zadovoljila obe strani, zato jo bo morala sprejeti mednarodna skupnost. V Varnostnem svetu ZN, ki bo sprejemal novo resolucijo o Kosovu, bo težko pridobiti podporo Kitajske in Rusije, EU pa se mora odločiti, ali bo po tem, ko je podpirala Ahtisaarijev predlog, tudi dala podporo njegovemu končnemu stališču: "Unija bo morala po določitvi končnega statusa Kosova prevzeti na svoja ramena veliko odgovornost kot predstavnica mednarodne skupnosti v pokrajini. Poleg gospodarskih vprašanj je tukaj še misija v okviru SZVP na področju policije in pravosodja, ki bo največja misija EU doslej - v njej bo sodelovalo več kot 1500 ljudi. (...) Ne moremo si dovoliti neuspeha. Zagotoviti moramo stabilno Kosovo in stabilno Srbijo. Če ne zmoremo stabilizirati razmer v bližnji soseščini, kako jih bomo v svetu." O Srbiji je visoki predstavnik za SZVP dejal, da ji mora Unija nuditi vso podporo, saj je preživela težko obdobje, zato je treba nadaljevati pogajanja o stabilizacijskem in pridružitvenem sporazumu. EU podpira pro-evropska stališča predsednika Borisa Tadića in bo podpirala prihodnjo srbsko vlado, če bo ta zastopala evropska stališča in vodila Srbijo k evropski poti. Solana je ponovil, da zaupa srbskemu predsedniku, ki se je v kampanji pred parlamentarnimi volitvami tudi zavezal, da bo država polno sodelovala z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na ozemlju nekdanje Jugoslavije. Ko je spregovoril o evropskem reševanju razmer v Darfurju, je Solana dejal, da "Evropejci ne moremo biti ponosni na to, kar se je zgodilo, a smo lahko zadovoljni, ker smo že od samega začetka vključeni v iskanje rešitev, v izvajanje sporazuma iz Abudže in financiranje misije Afriške unije" . Dodal je, da bi morebiten razpad Sudana pomenil veliko katastrofo, v reševanje problema pa bi se morali vključiti tudi Kitajska in Indija, ki sta veliki uvoznici sudanske nafte. Na koncu svojega nastopa je Solana spregovoril še o načrtovanem ameriškem sistemu protiraketne obrambe, ki predvideva postavitev radarjev in drugih elementov protiraketnega ščita na Češkem in Poljskem: "Evropska unija ne odloča o tem, ker ni obrambna zveza, ima pa zunanjo in varnostno politiko, zato bi morala razpravljati o vprašanju. Odločitev bo sprejela obrambna zveza, med seboj pa se lahko pogovorimo in to čim bolj odprto, Kakršenkoli sistem ima lahko posledice za odnose z Rusijo in čeprav dajejo pogodbe državam članicam vso suverenost pri reševanju teh vprašanj, je prav, da so rešitve usklajene z interesi in varnostjo EU." Javier Solana je zaključil z ugotovitvijo, da je sedanja Unija nastala pred 50 leti kot mirovni projekt, "zato naj bo mirovni projekt tudi na svetovnem prizorišču. Če ne bomo v polni meri opravili svojih dolžnosti, bo to pomenilo poraz, vendar si vsi želimo uspeha." V imenu Komisije je poslance nagovorila komisarka za varstvo potrošnikov Meglena Kuneva . Dejala je, da države članice Unije same ne morejo storiti veliko, ko se soočajo s svetovnimi izzivi. Na svetovnem prizorišču pa ima EU ima težo s pol milijarde prebivalcev v 27 državah, s četrtino svetovnega prihodka, petino svetovne trgovine in 60 odstotki razvojne pomoči. Unija rabi skupno zunanjo politiko, ki se bo lahko ukvarjala z dolgoročnimi problemi, kot je boj proti terorizmu, širjenju orožja, revščini in boleznim, organiziranemu kriminalu in nezakonitemu priseljevanju, podnebnim spremembam ter grožnjam energetski varnosti. "Učinkovitost in svetovni vpliv EU sta odvisna prav od ustrezne uporabe vseh razpoložljivih vzvodov za doseganje zunanjepolitičnih ciljev," je prepričana komisarka, ki je ob tem dodala, da se države članice hitreje dogovorijo o mehanizmih za stabilizacijo napetosti po svetu ali podporo učinkovitim večstranskim akcijam, kot pa sprejmejo skupne odločitve, ki vplivajo na dvostranske odnose držav članic zunaj EU. "Nevarnost razdora je vedno prisotna, a moramo zaupati v lastne sile. Bolj, ko smo dosledni in jasneje ko govorimo z enim glasom, močnejši bomo," je zaključila Kuneva. Voditelji političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Vzpostaviti želimo osnove za mir in varnost, stabilnost na tej celini. Po 50 letih imamo tudi dolžnost poskrbeti za stabilnost v regiji. Pozdravljamo potek pogajanj s Hrvaško in si želimo, da bi njeni državljani lahko sodelovali že na evropskih volitvah leta 2009. Ahtisaarijev program za Kosovo je nujen, a ne smemo pozabiti tudi na podporo demokratični opoziciji v Belorusiji. Skrbi me, kar se je dogajalo v nedeljo v Minsku, ko sta bila ranjena opozicijski voditelj Milinkevič in njegova žena. Še naprej se bomo zavzemali za spoštovanje človekovih pravic. Obsojamo kar se je zgodilo, prav tako tudi aretacijo političnih zapornikov. (...) Tudi jedrska nevarnost ni zanemarljiva. Iranski jedrski program je resna grožnja, z državo se moramo pogajati, Teheran pa mora upoštevati resolucije ZN. Zajetje britanskih marincev je nesprejemljivo in storiti moramo vse, da bodo izpuščeni." Martin SCHULZ (PES, DE): "Najprej odgovor kolegu Daulu: tudi mi si želimo, da bi Hrvaška leta 2009 sodelovala na evropskih volitvah EU. Včeraj popoldne sva se še strinjala in upam, da se strinjava tudi danes, da brez reform ne bo širitve Unije. Tisti, ki želijo vstop Hrvaške v EU, morajo to jasno povedati Kaczynskemu in Klausu. Naša politična skupina vas popolnoma podpira glede britanskih marincev. Zahvaljujem se vam za vaše besede solidarnosti. Iranu je treba sporočiti - vsakršna beseda miru bo nekaj vredna, če bodo storili nekaj čisto enostavnega - izpustili teh 15 marincev. (...) Govorili ste o Kosovu, o Balkanu, o Iranu, o Darfurju - katerega od naštetih problemov bomo dejansko rešili s protiraketno obrambo na Poljskem in Češkem? Nobenega. Cela vrsta razlogov je povezana s tem, da si dovoljujemo zapravljati milijarde za vse, razen samih vzrokov za nastanek konfliktov, to pa so revščina, nerazvitost, bolezni, epidemije. Če ponujamo dialog ruskemu predsedniku - pogovarjajmo se o tem, kako teh sistemov ne bi postavljali, ne pa, kako bi jih postavljali skupaj." Graham WATSON (ALDE, UK): "Strinjamo se z vami, da je v odnosih z Iranom najboljša politična rešitev. Priporočali ste ponovno razpravo, podpiramo vas pri vzpostavljanju kontaktov za rešitev britanskih marincev. Mogoče se lahko osredotočite spet na Libijo in izpustitev bolgarskih medicinskih sester. Darfur mora biti na vrhu prednostnih nalog, ne le iz varnostnih razlogov, ampak naše nezmožnosti preprečitve genocida. Pozivam vas, da sodelujete z ZDA in drugimi velikimi silami pri iskanju rešitve. Če Francozi in ZDA krepijo svojo jedrsko obrambo, bomo Rusiji in drugim državam sporočali, da se ponovno jedrsko oborožujemo. Rekli ste, da v zvezi s protiraketnim ščitom nimamo pristojnosti, ampak lahko si jih vzpostavimo. Treba je zagotoviti, da se bomo skupno odzivali v primeru protiraketnega ščita." Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Ne gre za protiraketni ščit, ampak za varnost, to ugotavljajo tudi druge države. Rusija uporablja napačne argumente. Postavitev ščita na poljskih tleh je nekaj, kar ne predstavlja grožnje za Rusijo. Če bomo razpravljali na tak način, se bomo samo prepirali znotraj EU. Poljska bo vedno odprta za pobude in ne razumem, zakaj je nemška SPD tako angažirana pri ponavljanju starih argumentov Putina. Dobro bi bilo, če bi kaj slišali tudi s Češke, Poljske in Velike Britanije." Daniel COHN-BENDIT (Zeleni/EFA, DE): "Kar zadeva jedrsko razoroževanje: vsak ve, da se lahko nekdo, ki ima civilne jedrske objekte, tudi jedrsko oborožuje. Ključ za jedrsko razoroževanje je torej jasen: če nimamo civilne jedrske energije, tudi ni nevarnosti jedrske oborožitve. Videli smo, kako je do tega prišlo v Koreji, to vidimo v Iranu, Indiji, Pakistanu. Darfur: EU mora prevzeti pobudo. Ne zadostuje več le razpravljati, preprečiti moramo vsakodnevne poboje, masaker v Sudanu, vsak dan, ko mi le govorimo, tam umirajo ljudje, mi pa samo govorimo in govorimo. EU mora prevzeti pobudo, prav tako ZN, najmanj kar moramo storiti je, da zaščitimo taborišča beguncev, da vzpostavimo območje prepovedi preletov, obenem pa se moramo truditi najti neko pravo rešitev. Tudi Kitajcem je treba jasno povedati - sprejemajo vse, ker potrebujejo nafto. Človeška življenja se prodajajo za nafto, to je za EU nesprejemljivo." Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Osredotočil se bom le na eno, a glavno temo: Bližnji vzhod. Še pred nekaj tedni smo se bali, da se bo zgodilo najslabše, zdelo se je, da ni mogoče najti političnega izhoda in kazali so se zametki državljanske vojne. To ni prestrašilo le mednarodne skupnosti, ampak tudi EU. Embargo kvarteta je prispeval k temu, da smo lahko zajezili skrajneže in je bilo mogoče najti poti za rešitev iz krize. Predsednik Abas si je prizadeval, da bi našli rešitev in ta se je pokazala. Sporazum iz Meke in vzpostavitev vlade narodne enotnosti. Sporazum je bil dosežen zaradi enotnosti in pomoči vlad. Na žalost pa na to ne gledajo enako v Izraelu. Gospod Solana, rad bi vas pozval, da to ne vzpodbudi spet novih upanj, kajti to bi lahko bilo negativno - vlada narodne enotnosti mora biti priznana, to mora storiti tudi kvartet. To je poziv številnih evropskih poslancev iz širokega političnega spektra." Bastian BELDER (IND/DEM, NL): "Varnosti Evrope ne moremo zagotoviti z ameriškimi načrti na Poljskem in Češkem. To bi sprožilo negativne odzive v regiji in seveda tudi v Rusiji, vodilo bi k novim političnim napetostim tudi med članicami. Po iraški krizi imamo svarilni znak. Islamska republika Iran bo v kratkem imela tudi rakete dolgega dometa in to je grožnja tudi za Evropo v kratkoročnem pogledu. Čezatlanski signali se mi zdijo nujno potrebni." Daniela BURUIANĂ-APRODU (ITS, RO): "Močna in vplivna EU se lahko razvije le, če bomo ponovno razmislili o tem, kako dobiti informacije za zaščito državljanov in njihovih interesov. Grožnje so postale globalne, skušajo uničiti demokratične vrednote. Trgovanje z ljudmi, drogami, orožjem, orožjem za množično uničevanje - vse to so grožnje za države članice, s katerimi se je potrebno soočiti. Potrebno je izvesti analizo o interoperabilnosti posameznih državnih informacijskih sistemov. Na ta način bi lahko prihranili materialne in človeške vire, ki bi jih lahko namenili za druge potrebe". Jana BOBOŠÍKOVÁ (samostojni poslanci, CZ): "Pozdravljam besede gospoda Solane, da se mora o ameriškem protiraketnem ščitu odločiti posamezna država članica. Menim, da je protiraketni ščit primerna rešitev. Jugoslovanski primer je pokazal, da je bila EU nemočna. Moja lastna država je bila v preteklosti vržena v naročje nacistom. To daje Češki in Poljski legitimno pravico, da sami odločata o svoji obrambi. Tisti ki pravite, da bo EU zaradi tega še bolj razdeljena, poglejte v preteklost in pomislite, kaj se je dogajalo takrat."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Odločna podpora Ahtisaarijevemu predlogu in "nadzorovani suverenosti" Kosova
2007-04-02 - 11:48
Parlament je v četrtek izrazil odločno podporo predlogom mednarodnega posrednika Marttija Ahtisaarija za ureditev vprašanja Kosova, pri čemer poslanci poudarjajo, da je "suverenost pod nadzorom mednarodne skupnosti najboljša možnost" za trajen mir v pokrajini. Dokument se tudi zavzema za evropsko prihodnost Kosova in Srbije, pri mednarodnih pogajanjih o ureditvi vprašanja pa bi morala Unija imeti osrednjo posredniško vlogo. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Joost LAGENDIJK (Zeleni/EFA, NL ), so poslanci sprejeli z s 490 glasovi za, 80 proti in 87 vzdržanimi glasovi . Parlament podpira celovit predlog dogovora o statusu Kosova, ki ga je pripravil posebni odposlanec Združenih narodov, nekdanji finski predsednik Martti Ahtisaari in meni, da je suverenost pod nadzorom mednarodne skupnosti najboljša možnost za zagotavljanje stabilnosti in zaščite za vse skupnosti na Kosovu ter dolgoročen samozadosten gospodarski in družbeni razvoj pokrajine. Poslanci pričakujejo, da bo Varnostni svet ZN hitro sprejel novo resolucijo, ki bo nadomestila resolucijo 1244, sedanjo pravno podlago za status pokrajine. Ahtisaarijev predlog predvideva omejeno suverenost pokrajine, vključno s članstvom v mednarodnih organizacijah, ne pa popolne državnosti. Poslanci poudarjajo, da rešitev na Kosovu ne bo postavila precedensa v mednarodnem pravu, saj je Kosovo pod upravo ZN od leta 1999 in resolucija Varnostnega sveta 1244 že vsebuje določbe o potrebi po rešitvi vprašanja končnega statusa Kosova. Okoliščine, povezane s Kosovom, tako nikakor niso primerljive z razmerami v drugih konfliktnih regijah, ki niso pod upravo ZN. Dokument poudarja naslednje pozitivne elemente Ahtisaarijevega predloga: - dostop Kosova do mednarodnih finančnih organizacij; - mednarodna prisotnost, da bi se ohranil večetnični značaj Kosova in zaščitili interesi in varnost srbskega in romskega prebivalstva ter drugih etničnih skupin; - mednarodna podpora za razvoj učinkovitih in samostojnih institucij za celotno prebivalstvo; - jasne določbe o decentralizaciji, ki zagotavljajo precejšnjo avtonomijo na najpomembnejših področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo in lokalni varnostni organi; - popolno spoštovanje človekovih pravic; - zaščita vseh kulturnih in verskih krajev; - določbe o oblikovanju večetničnih kosovskih varnostnih sil z omejenim obsegom ter pod strogim nadzorom mednarodnih sil KFOR; - mednarodna jamstva držav za ozemeljsko celovitost vseh sosednjih držav. Poročilo poziva vlado Srbije, naj prizna, da je prihodnost v razvoju tesnih in preglednih vezi s Kosovom v okvirih poglobljenega regijskega povezovanja in skupne perspektive članstva v EU v prihodnosti. Rešitev vprašanja o prihodnjem statusu Kosova na temelju zadnjih Ahtisaarijevih predlogov je bistvenega pomena za stabilnost in nadaljnji razvoj celotne regije. K temu procesu naj bi zato pozitivno prispevale tudi vlade vseh sosednjih držav, dolgoročna rešitev prihodnjega statusa Kosova pa je tudi v dejstvu, da bosta v prihodnosti tako Srbija kot Kosovo postala del EU, skupaj z njunimi sosedi, saj je prihodnost zahodnega Balkana v Evropski uniji. Poslanci se še zavzemajo za oblikovanje misije evropske varnostne in obrambne politike na Kosovu, ki bi prispevala k izvajanju dogovora o statusu pokrajine. Misija bi morala imeti na voljo vsa potrebna sredstva za izvajanje svojega mandata in prevzame težko odgovornost, ki ji bo zaupana. Parlament pa tudi poziva Svet in Komisijo, naj si prizadevata za sklenitev sporazuma o vizumskih olajšavah za Kosovo, ki bi bil del faze po dogovoru o statusu in podoben ureditvam, o katerih trenutno potekajo pogajanja s sosedami Kosova. Pri tem pa bi bilo treba upošteva posebne težave, kot je pomanjkanje konzularnih predstavništev držav članic na Kosovu in dosedanja uporaba potnih listov UNMIK. V razpravi v sredo zvečer sta sodelovala tudi dva slovenska poslanca. Alojz PETERLE (EPP-ED, SI) je izrazil prepričanje, da Kosovo, Srbija, jugovzhodna Evropa in vsa Evropa potrebujejo mir in stabilnost: "To je tudi pravica ljudi v tej regiji ne glede na nacionalno pripadnost. Glede na nakopičene probleme in napetosti na Kosovu je treba opravljanje procesa na poti do končnega statusa voditi tako, da ne bo prišlo do kaotičnega razvoja, ki bi zopet prizadel dostojanstvo katere koli nacionalne identitete, ali ki bi prispeval k destabilizaciji ali k dodatnemu oteževanju evropske perspektive za države te regije. Poročevalca kot tudi vse nas zavezujejo skupne vrednote in načela, še posebej pa solunska perspektiva za države jugovzhodne Evrope, ki je bila ponujena z željo, da se trajno odpravi vire konfliktnega razvoja v tem delu Evrope. Skupaj delamo za rešitev, ki naj bi omogočila na Kosovu sožitje več narodov in čim prej vzpostavila razmere, v katerih bi se Kosovo, ki se sooča z izredno težkimi gospodarskimi in socialnimi težavami, začelo gibati v smeri sprave, napredka in blaginje." Jelko Kacin (ALDE, SI) pa je kolege spomnil, da je Evropa minuli konec tedna sicer res praznovala 50 let rimske pogodbe in miru, toda na zahodnem Balkanu v tem času ni bil le mir, ampak tudi krute in uničevalne vojne: "Iz genocida v Srebrenici smo se vsi naučili, da ne moremo in ne smemo tvegati in dopustiti nevarnosti še ene take človeške katastrofe na Kosovu. Zato smo pred osmimi leti pravočasno, preventivno ukrepali z vojaško silo. Tudi takrat je bila nevarnost uporabe veta v Združenih narodih, pa smo vseeno zmogli. Kosovo pa je danes še vedno le na pol poti, brez statusa, brez dostopa do mednarodnih finančnih virov, brez učinkovito delujoče pravne države. Le država pa lahko in mora zagotoviti podlago in okvir za gospodarsko okrevanje, za tuje in domače investicije, za odpiranje prepotrebnih delovnih mest. Le država lahko postane članica Evropske unije. Zamude v teh procesih, ki vodijo do določanja statusa, bi lahko ogrozile krhke razmere in upočasnile pozitivne procese, ki stabilizirajo regijo, ki vzpodbujajo gospodarsko in politično sodelovanje med sosedi in jih povezujejo v njihovi nameri, da napredujejo v razvoju sodelovanja z drugimi državami Evropske unije, in lastno okolje oblikujejo po našem zgledu. Z dinamiko, ki jo vnašajo prizadevanja Marttija Ahtissarija na določitev statusa, pa vnašamo tudi več upanja ter duha in prakse Evropske unije v življenje vseh prebivalcev tega območja. Za njihovo prihodnost, sožitje in blagostanje gre. Zato verjamem, da bodo politiki v sosednji Srbiji, Črni gori, Albaniji in Makedoniji, pa tudi na Hrvaškem in v Bosni našli še dodatne vzgibe za zbliževanje Evropske unije." Resolucija Evropskega parlamenta o prihodnosti Kosova in vlogi EU
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Nov sistem financiranja iz lastnih sredstev EU že leta 2014?
2007-04-02 - 11:48
Pred začetkom proračunskega postopka za prihodnje leto je parlament s 458 glasovi za, 117 proti in 61 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo, ki ga je pripravil poslanec Alain LAMASSOURE (EPP-ED, FR) in predstavlja predloge sprememb sedanjega načina financiranja proračuna Evropske unije. Nov sistem naj bi dosegel enakost držav članic in bi se uveljavil v dveh stopnjah. Evropska gospodarska skupnost (EGS, predhodnica današnje EU) se je na začetku svojega delovanja financirala izključno s proračunskimi prispevki držav članic. Od leta 1970 pa je za financiranje v veljavi sistem lastnih sredstev , ki na dveh dejanskih virih lastnih sredstev – kmetijske dajatve in carine , ki ju dopolnjuje tretji vir na osnovi davka na dodano vrednost (DDV). Leta 1988 je Evropski svet uvedel četrti dodatni vir na osnovi BDP , iz katerega bi morali črpati sredstva, če in ko znesek iz naslova DDV in tradicionalnih lastnih sredstev ne bi zadoščal za kritje finančnih obveznosti. Sčasoma je ta vir postal ključni vir za proračun Evropske unije in bo v finančnem letu 2007 predvidoma pomenil 70 odstotkov prihodka, medtem ko sredstva iz naslova DDV prispevajo približno 15 odstotkov, delež tradicionalnih lastnih sredstev (carin in kmetijskih dajatev) pa se je tako zmanjšal na le 15 odstotkov dohodka. V letu 2008 ali 2009 je predvidena revizija trenutnega proračunskega obdobja in hkrati naj bi Komisija predstavila predloge za spremembe tako na stroškovni kot dohodkovni strani. Poslanci v odboru za proračun pa že zdaj opozarjajo, da je trenutni sistem prezapleten, popolnoma nerazumljiv za širšo javnost in nepregleden, zato je reforma nujna. Prva stopnja: enakost, enostavnost in solidarnost Finska je aprila 2004 predstavila predlog za nadomestitev sedanjega finančnega sistema Evropske unije, ki bi temeljil na bruto nacionalnem dohodku (BND) . Podlaga za prispevke držav članic bi bil njihov delež v skupnem BND Unije, kar bi predstavljalo pravičnejšo razdelitev bremen. Poslanci se zavedajo, da bi morale biti vse spremembe sedanjega sistema sprejete s pogajanji, pri čemer bi morali spremeniti tudi način porabe proračunskih sredstev. Na prvi stopnji naj bi veljala naslednja politična načela: · enakost med državami članicami; · preprosta predstavitev sistema izvoljenim predstavnikom in državljanom; · solidarnost in enako dostojanstvo med državami članicami; · vzpostavitev politične povezave med reformo prihodkov in pregledom odhodkov, kot določa medinstitucionalni sporazum. Prva stopnja naj bi se začela takoj po ratifikaciji sporazuma in bi pomenila prehodno fazo do uvedbe novega sistema lastnih sredstev. Druga stopnja: dejanska lastna sredstva Evropske unije Novi sistem nikakor ne bi pomenil, da bi Evropska unija lahko uvedla in pobirala svoje davke. Davčna suverenost bi ostala v pristojnosti držav članic in vse spremembe na tem področju bi morale biti - tako kot doslej - sprejete s soglasjem. Države bi lahko začasno prenesle del finančne suverenosti na Unijo (in jo kadarkoli spet prevzele od nje), da bi se del davkov neposredno odvajal v evropski proračun, podobno kot se lahko zdaj delež davkov neposredno odvaja v proračune regionalnih ali lokalnih organov oblasti v državah članicah. Prihodnji sistem virov lastnih sredstev naj bi upošteval naslednja načela: · polno spoštovanje načela fiskalne suverenosti držav članic; · fiskalna nevtralnost; · nespremenjeni obseg proračuna EU; · postopno uvajanje; · jasna povezava med reformo prihodkov in reformo odhodkov. Sistem naj bi se začel uvajati leta 2014, s postopno ukinitvijo sedanjega sistema v prehodnem obdobju. Temeljil naj bi na že obstoječih davkih in dajatvah v državah članicah, pri čemer bi se določen delež teh dajatev odvajal v evropski proračun, tako pa bi se tudi vzpostavila neposredna povezava med evropskimi davkoplačevalci in Unijo. Davki, ki bi lahko postali vir za financiranje Unije, so: · DDV; · trošarine na motorna goriva in drugi davki na energijo; · trošarine na tobak in alkohol; · davki na dobiček podjetij. Med davki, ki so bili predlagani v različnih razpravah kot morebitni viri, pa so naslednji: · davki na poslovanje z vrednostnimi papirji; · davki na prevozne ali telekomunikacijske storitve; · dohodnina; · obdavčenje obresti pri viru; · dobiček ECB (dohodek od tiskanja denarja); · ekološki davek; · davki na devizne transakcije; · davki na prihranke. Resolucija Evropskega parlamenta o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračunske smernice za leto 2008
2007-04-02 - 11:48
Evropski parlament je v četrtek sprejel poročilo o proračunskih smernicah za prihodnje leto. Poročevalec Ville ITÄLÄ (EPP-ED, FI) v njem analizira smernice vseh institucij, razen Komisije, največ pozornosti pa namenja proračunu parlamenta. Poslanci ugotavljajo, da se je proračun institucij, zlasti zaradi širitve, v zadnjih štirih letih povečal za približno 18 odstotkov. Menijo, da mora proračun institucij za leto 2008 načeloma ostati na približno enaki ravni kot letošnji, saj ni predvidenih pomembnejših dogodkov (širitve ali novi jeziki), ki bi opravičevali njegovo povečanje. Evropski parlament Parlament vztraja, da je treba poslancem in parlamentu kot sozakonodajalcu zagotoviti najboljše delovne pogoje, ker se le tako lahko olajša izpolnjevanje njihovih nalog in zviša kakovost zakonodaje EU. Eden od načinov je zagotavljanje ustreznih specializiranih ali tehničnih informacij v kratkem časovnem roku. Poslancem je treba zagotoviti dostop do najboljših možnih jezikovnih storitev, torej kakovostnega tolmačenja in prevajanja, vključno z novimi jeziki, zlasti na uradnih sejah organov parlamenta. Po mnenju odbora bi bilo treba tudi preučiti možnost, da se vsem poslancem zagotovijo prostori za pogovore s strokovnjaki v sorazmerno majhnih skupinah (8-20 ljudi). Poročilo je tudi kritično do sedanje prakse več sedežev parlamenta, saj obžaluje geografsko razpršitev svoje uprave med tri kraje dela in dodatne stroške, ki jih to povzroča, zlasti tekoče stroške in stroške potovanja iz enega kraja v drugi. Parlament se zavzema za boljšo učinkovitost komunikacijskih orodij parlamenta in njegovih političnih skupin. Izboljšave v komunikacijski in informacijski politiki bi se lahko dosegle v okviru splošnega pojmovanja komunikacije za državljane EU. Predvsem bi morali povečati ozaveščenost evropskih državljanov o vlogi Evropskega parlamenta v zakonodajnem postopku in postopku sprejemanja odločitev. Poslanci so prepričani, da bi bilo zlasti večje sodelovanje lokalnih in regionalnih medijev zelo koristno za evropski projekt. Uprava institucije naj bi tako zagotovila akcijski načrt za komunikacijo, osredotočen na lokalne in regionalne medije, ter preučila nove instrumente, ki bodo omogočili poslancem komunikacijo z lokalnimi mediji. Ena od prednostnih nalog predsedstva je, da parlament postane vidnejši dejavnik v zunanji politiki in Evropski parlament je ustanovil številne delegacije ter skupščine z nacionalnimi parlamenti iz tretjih držav, ki pa niso jasno opredeljene v proračunu institucije. Parlamentarci zato pozivajo upravo, da do 1. julija predstavi poročilo o obstoječih enotah in tistih, ki so v pripravi na tem področju odhodkov, vključno s finančno oceno potreb za prihodnja leta. Poslanci se strinjajo, da mora parlament imeti potrebne človeške vire za svoje delovanje in nameniti čas njihovemu učinkovitemu vključevanju, zato bo vsako zahtevo za nova delovna mesta obravnaval potem, ko bo uprava predstavila poročilo o svoji kratkoročni in srednjeročni strategiji glede možnosti premestitev, ki vključuje izobraževalne in razvojne programe, povezane s premestitvami. Poslanci tudi menijo, da morajo biti institucije EU vzor pri izvajanju okolju prijaznih politik in izboljšanju energetske učinkovitosti. Ob tem opominjajo, da se je Evropski parlament obvezal, da bo uveljavil uredbo EMAS o okoljski odličnosti, ter opozarja na zahtevo predsedstvu, naj preuči načine za zmanjšanje naraščajočih stroškov energije, vključno z možnostjo zmanjšanja uporabe klimatskih naprav poleti. Poziva k učinkovitejši uporabi papirja in manj obsežnemu razdeljevanju tiskanega gradiva, tako da so tiskane različice številnih uradnih dokumentov parlamenta na voljo le na zahtevo. Resolucija Evropskega parlamenta o smernicah za proračunski postopek za leto 2008
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Šport
Parlamentarci za boljša pravila v profesionalnem nogometu in več varnosti na igriščih
2007-04-02 - 11:48
Evropski parlament je v četrtek sprejel poročilo, ki zahteva boljša pravila v evropskem profesionalnem nogometu, od finančnega poslovanja klubov do vzgajanja mladih talentov. Poslanci pa predlagajo tudi ukrepe za zagotovitev večje varnosti ob nogometnih zelenicah. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Ivo BELET (EPP-ED, BE) , se zavzema predvsem za večjo jasnost pravil delovanja nogometnih klubov. Največ nejasnosti nastaja zaradi zapletenega pravnega okolja, ki kombinira nacionalne in evropsko zakonodajo ter pravilnike mednarodnih nogometnih zvez (FIFA in UEFA), položaj pa je še dodatno zapleten zaradi vse večje profesionalizacije in komercializacije tega športa. Podpora nogometnim zvezam Parlament izraža podporo nogometnim zvezam in njihovim vodstvenim organom - predvsem Evropski nogometni zvezi UEFA - v njihovih prizadevanjih za izboljšanje samoregulacije, ki naj bi bila v korist celotnemu evropskemu nogometu. Pravila in postopki naj bi se oblikovali ob upoštevanju načel preglednosti, reprezentativnosti in odgovornosti. Ker se razlike med elitno skupino velikih klubov in množico manjših povečujejo, je ogroženo konkurenčno ravnotežje med klubi. Še dodatno grožnjo pa povzroča odvisnost prihodkov od velikosti nacionalnih trgov in s tem povezanih prodaj pravic za televizijske prenose tekem ter oglaševanje. Poročilo tudi analizira družbeno in kulturno vlogo nogometa, podporo vzgoji mladih lokalnih talentov ter se zavzema za ostrejše ukrepanje proti pojavom kriminala, korupcije, nasilja, rasizma in uporabe nedovoljenih poživil v nogometu. Nadaljevanje sedanjih prizadevanj in pravičnejša razdelitev dohodkov Poslanci pozivajo Komisijo, naj v sodelovanju s parlamentom, državami članicami, evropskimi in nacionalnimi nogometnimi vodstvenimi organi ter ostalimi zainteresiranimi stranmi pripravi akcijski načrt za evropski šport na splošno, zlasti za nogomet. Parlament podpira evropski "piramidni" nogometni model, v katerem so povezane vse ravni tekmovanj tako amaterskih kot profesionalnih klubov in veljajo pravila napredovanja ter izpadanja in finančne solidarnosti v ligah. Poslanci tudi izražajo podporo sistemu UEFE za izdajo dovoljenj klubom, s katerim naj bi zagotovili enake pogoje za klube in jim pomagali k finančni stabilnosti. Zvezo poziva, naj še naprej razvija ta sistem izdajanja dovoljenj ter s tem zagotovi finančno preglednost in ustrezno upravljanje. Poslanci menijo, da bi morali klubi svojim igralcem omogočiti, da opravijo svojo dolžnost v reprezentanci, ne da bi bili upravičeni do odškodnine in pri tem spodbuja UEFO, FIFO in evropske klube ter nogometne lige, naj se sporazumejo o sistemu za skupinsko zavarovanje. Po mnenju parlamenta je za poklicni nogomet zelo pomembno, da se prihodki od televizijskih pravic razdelijo na pravičen način, ki bo zagotavljal solidarnost med poklicnimi in ljubiteljskimi tekmami ter med tekmovalnimi klubi na vseh tekmovanjih. Sedanja razdelitev televizijskih prihodkov v Ligi prvakov UEFE odraža predvsem velikost trga nacionalne televizije, ki predvaja tekme klubov, kar je ugodno za velike države, zmanjšuje pa se moč klubov iz manjših držav. UEFA naj zato skupaj s Komisijo preuči mehanizme za ustvarjanje večjega konkurenčnega ravnotežja na tem področju s širšo porazdelitvijo prihodkov. Spodbuda mladim, boj proti rasizmu Poročilo tudi izraža podporo ukrepom UEFA, namenjenim spodbujanju izobraževanja mladih igralcev, tako da zahtevajo najmanjše število domačih igralcev v ekipi kluba in določajo omejitve pri velikosti ekip. Dokument pa tudi navaja, da so potrebne dodatne varovalke, da pobuda o domačih igralcih ne bo povzročila trgovine z otroki, če bi nekateri klubi sklepali pogodbe z zelo mladimi igralci (mlajšimi od 16 let). Parlament še poziva Komisijo, države članice in vse, ki sodelujejo v poklicnem nogometu, naj sprejmejo svojo odgovornost za nadaljevanje in okrepitev boja proti rasizmu s tem, da obsodijo vsako obliko rasizma na stadionu in zunaj njega. Poslanci tudi zahtevajo strožje kazni za kakršno koli rasistično in ksenofobno dejanje v nogometu. Več izmenjave informacij za večjo varnost Parlament je v četrtek sprejel tudi poročilo, ki ga je pripravil Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) in zajema dopolnila k predlogu sklepa Sveta EU o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja iz leta 2002. Predmet obravnave so predlogi, ki jih je pripravila Avstrija pred bližajočim se Evropskim nogometnim prvenstvom, ki ga bo gostila skupaj š Švico poleti 2008. Poslanci ugotavljajo, da so v zadnjih letih nogometna srečanja vedno znova zaznamovali izbruhi nasilja, ki so spremenili naravo nogometa kot oblike zabave. Preštevilni nasilni izpadi, izkazovanja nestrpnosti ter odkrito ksenofobna in rasistična dejanja so tako pokvarila enega najbolj priljubljenih in spremljanih športov v Evropi. Parlament ugotavlja, da to na žalost niso osamljeni primeri - so osrednja značilnost splošnega preoblikovanja nogometa v velik posel, kjer nogometni klubi kotirajo na borzah in se okoli športa vrtijo astronomske vsote denarja. Vse skupaj je prispevalo k počasni, vendar neizbežni spremembi narave športnih prireditev. Dalo jim drug pomen, ki nima nič skupnega z zdravim tekmovanjem, in spodbudilo pobesnelo izkazovanje plemenske pripadnosti med nasprotujočimi si navijači. Nogomet je izjemno priljubljen šport in ima istočasno veliko razvedrilno vrednost, kar je medijska podjetja privedlo do plačevanja ogromnih denarnih zneskov za nakup televizijskih pravic za srečanja. Vseeno pa je prisotnost gledalcev bistven del razburjenja, ki ga povzroči nogometno srečanje. Gledalci so tisti, ki ustvarijo "razpoloženje srečanja". Brez njih bi nogomet izgubil nekaj svoje vrednosti v smislu športne prireditve in seveda nekaj svoje razvedrilne vrednosti. Avstrijski predlogi Prvotni sklep Sveta predvideva vzpostavitev nacionalnih nogometnih informacijskih točk , ki bi delovale kot točke za stike za izmenjavo policijskih informacij, povezanih z nogometnimi srečanji mednarodnega značaja. Točke naj bi policijam omogočile boljšo organizacijo pred nogometnimi tekmami in izmenjavo informacij pred, med in po tekmovanjih. Avstrija se zavzema za večjo učinkovitost točk, ki naj bi si izmenjevale tudi ocene stanja in nevarnosti morebitnih neredov. Predlogi parlamenta Parlament ugotavlja, da imajo nacionalne nogometne informacijske točke v skladu z veljavnimi notranjimi in mednarodnimi zakoni dostop do informacij o osebnih podatkih navijačev, ki predstavljajo tveganje. Po mnenju poslancev bi se lahko ti podatki uporabljali izključno v povezavi z nogometnimi tekmami in ne za kakršne koli drugačne dejavnosti. Poslanci še dodajajo, da so nacionalne nogometne informacijske točke za spremljanje množic na srečanjih in zbiranje podatkov o organiziranih skupinah navijačev uporabno, nepogrešljivo orodje, vendar morajo delovati izključno v mejah nacionalnega prava ter v skladu z evropskimi direktivami in mednarodnimi konvencijami o varstvu osebnih podatkov. Predsednik parlamenta Hans-Gert Pöttering je sprejem poročil o nogometu pospremil z besedami, da je Evropski parlament tako prispeval k ukrepom proti nasilju in huliganstvu v nogometu ter k boju proti rasizmu in ksenofobiji v tem priljubljenem športu. "Zahtevamo ostrejše ukrepe proti vsem pojavom diskriminacije in se zavzemamo za učinkovitejše preprečevanje dejavnosti huliganov. Nasilje nima prostora v nogometu - igra naj ostane varna in užitek za vse udeležence ter gledalce," je dejal predsednik Pöttering. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja Resolucija Evropskega parlamenta o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0096 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0100 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Vključevanje novih držav članic v skupno kmetijsko politiko
2007-04-02 - 11:48
Poslanci Evropskega parlamenta so v četrtek sprejeli poročilo, s katerim pozivajo Komisijo, naj v večji meri upošteva potrebe novih držav članic pri sprejemanju odločitev na področju skupne kmetijske politike (SKP). Neposredna pomoč, ki jo prejemajo kmetje v novih članicah, je namreč nižja kot v EU-15 in zato so tržni pogoji neenakopravni. Dokument, ki ga je pripravil Csaba Sándor TABAJDI (EPP-ED, HU) ugotavlja, da so se s širitvijo leta 2004 v Evropski uniji močno povečale kmetijske površine (za približno 27 odstotkov), število kmetij (za približno 60 odstotkov) ter število zaposlenih v kmetijstvu (za približno 57 odstotkov), s čimer sta se povečala tudi proizvodni potencial in vloga kmetijstva. Povprečna raven kmetijske proizvodnje v novih državah članicah je daleč pod povprečjem EU-15. V kmetijstvu je velik delež malih kmetij, polovica pridelka gre za lastne potrebe, obdelovanje zemlje pa je le dodatna dejavnost z nizko ravnjo proizvodne tehnologije in vloženega kapitala. Manj intenzivna proizvodnja je sicer z vidika konkurence slabost, vendar predstavlja manjšo nevarnost za okolje in pripomore k ohranjanju biotske raznovrstnosti. Za kmetijstvo v novih državah članicah je značilna tudi večja raznolikost naravnih in gospodarskih pogojev, kar povzroča precejšnje razlike v proizvodni strukturi. Tako večina kmetijstva na Poljskem temelji na malih in srednjih družinskih kmetijah z mešano dejavnostjo pridelovanja poljščin in pašne živinoreje. Na Madžarskem in v Estoniji imajo pomembno vlogo specializirane kmetije, medtem ko v Sloveniji prevladujejo velike družinske kmetije, podobne tistim v EU-15. Češka in Slovaška imata relativno razvito in homogeno proizvodno strukturo. V baltskih državah se večina kmetij preživlja z mešano dejavnostjo. Madžarsko kmetijstvo ima dvojno strukturo: velike kmetije na eni strani in številne male in neučinkovite družinske kmetije na drugi strani. Za kmetijstvo na Cipru in Malti je značilen sredozemski tip proizvodnje. Vrtnarstvo je pomemben sektor na Poljskem in Madžarskem. Parlament ugotavlja, da dolgo obdobje postopnega uvajanja neposrednih plačil za nove države članice (9 let) z nizko začetno stopnjo (25 odstotkov stopnje, ki velja za EU), pomeni slabše pogoje na evropskem pa tudi na domačih trgih za kmete iz novih članic. Zanje namreč v celoti veljajo predpisi notranjega trga in proračunskega prispevka, nove države članice pa razliko v prispevkih do določene mere pokrivajo s dopolnilnimi nacionalnimi plačili iz državnih proračunov, kar pomeni dejansko "re-nacionalizacijo" kmetijske politike, predstavlja breme za proračune in politične ter gospodarske težave v nekaterih članicah. Poročevalec navaja, da so si države kandidatke v predpristopnem obdobju zelo prizadevale za prenos pravnega reda skupnosti in oblikovanje potrebnega institucionalnega okvira za izvajanje SKP. Partnerski programi, ki jih je financirala Evropska unija, so zagotavljali pomoč za doseganje tega cilja. Vendar pa nacionalnim kmetijskim politikam in politikam za razvoj podeželja pred pristopom ni uspelo pripraviti kmetov in prebivalcev podeželja na nove možnosti in izzive, saj so se države osredotočale na najbolj pereča vprašanja, primanjkovalo pa je tudi nacionalnih finančnih virov. Evropska unija je zagotovila pomoč za razvoj kmetijstva in podeželja držav članic, toda program SAPARD se je zaradi zapletenih zahtev in pomanjkanja pravočasnih odločitev začel s precejšnjo zamudo, tako da je bil velik del dodeljenih sredstev porabljen šele po pristopu. Parlament tudi meni, da načrt za razvoj podeželja le delno izpolnjuje pričakovanja novih držav članic. Obstoječi sistem le delno prispeva k uresničevanju skupno dogovorjenih ciljev, ki niso dovolj usmerjeni v trajnostni razvoj in reševanje težav, ki ne spadajo na področje kmetijstva, sredstva so omejena, predpisi pa zapleteni. Predlogi poslancev Komisija bi morala posebne potrebe držav članic in regij, vključno z rešitvijo težav v novih državah članicah, še naprej zadovoljevati na podlagi načela subsidiarnosti s prilagojenimi instrumenti: a) z uvedbo revidiranega sistema neposrednih plačil, vključno z novimi ukrepi, kot so možnosti ponovne prostovoljne vezave, namenjene samo tistim državam članicam, ki se jim zdijo potrebne za uresničitev socialnih, zaposlitvenih in trajnostnih ciljev; b) z uvedbo dodatnih, neobveznih, regionalnih ali začasnih tržnih ukrepov; c) z uporabo sistema nacionalnih okvirov iz proračuna Evropske unije za sektorje, ki jih je treba prenoviti (vino, sadje in zelenjava); d) z boljšo podporo organizacij proizvajalcev ter z odpravljanjem nacionalne zakonodaje, ki ovira te ukrepe; e) s spodbujanjem čezmejnega sodelovanja med organizacijami proizvajalcev; f) z uvedbo učinkovitega sistema za obvladovanje kriznih razmer in tveganja v kmetijstvu; g) s krepitvijo notranjega trga z enotnimi predpisi glede standardov kakovosti, trženja, konkurence, varnosti hrane ter varstva okolja in živali; h) s krepitvijo razvoja podeželja in njegovega financiranja; i) s povečanjem fleksibilnosti predpisov o državni pomoči. Resolucija Evropskega parlamenta o vključevanju novih držav članic v skupno kmetijsko politiko
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0101 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Predlog uredbe o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov vrnjen v obravnavo odboru
2007-04-02 - 11:48
Evropski parlament je v četrtek sprejel številna dopolnila k predlogu uredbe o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov, s katerimi med drugim zahteva znižanje dovoljene meje za kontaminacijo ekoloških pridelkov z 0,9 na 0,1 odstotka organizma. Poslanci pa niso izglasovali končne resolucije, ker Evropska komisija nasprotuje njihovemu predlogu, da bi se ta zakonodaja sprejemala v postopku soodločanja. Odločna podpora poslancev ( 585 glasov za, 35 proti in 38 vzdržanih glasov ) zahtevi, da bi se morala uredba sprejemati v postopku soodločanja, je imela za posledico odločitev o ustavitvi zakonodajnega postopka, predlog uredbe pa je vrnjen v obravnavo odboru za kmetijstvo. Komisija je namreč nasprotovala argumentom, da predlagani dokument zajema tudi področje proizvodnje in distribucije prehrambenih proizvodov na skupnem trgu, kjer se zakonodaja sprejema v postopku soodločanja, in ne le kmetijskih izdelkov, kjer se zakonodaja sprejema v postopku posvetovanja. Ker parlament ni potrdil zakonodajne resolucije in je predlog vrnil v obravnavo matičnemu odboru, Svet EU ne more sprejeti svojega skupnega stališča. Poslanci pričakujejo, da bo Komisija po posvetovanjih spremenila pravno podlago predloga. Dopolnila, ki so dobila podporo na plenarnem glasovanju, so tako predvsem izraz prepričanja parlamenta, da je treba predlagano uredbo o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov še okrepiti in poostriti nekatera določila. Popolna prepoved uporabe gensko spremenjenih organizmov Gensko spremenjeni organizmi (GSO) in proizvodi, pridobljeni iz GSO, so nezdružljivi s pojmovanjem ekološke pridelave in predstavo potrošnikov o ekoloških proizvodih. Zato jih ni dovoljeno namerno uporabljati v ekološkem kmetovanju ali pri predelavi ekoloških proizvodov, če pa pride do nenamerne kontaminacije, ta po mnenju poslancev ne bi smela presegati 0,1 odstotka organizma (predlog Komisije: 0,9 odstotka). Parlament tudi ugotavlja, da je nevarnost za kontaminacijo ekoloških semen, krme in živil z GSO vse večja, v mnogih državah članicah pa ni zakonodaje o previdnostnih ukrepih in odgovornosti na tem področju. Komisija bi zato morala do konca leta 2007 objaviti predlog okvirne direktive o previdnostnih ukrepih za preprečitev kontaminacije vse prehranjevalne verige in pravila, s katerimi bi bila vsakršna kontaminacija z GSO urejena po načelu, da stroške plača povzročitelj obremenitve. Poslanci še zahtevajo popolno prepoved GSO v ekoloških izdelkih, brez izjem, in nasprotujejo tudi uporabi tako kontaminiranih proizvodov za krmo živali ali za zdravila v veterinarski medicini. Vsi "členi" proizvodne verige (kmetovalci, dobavitelji, proizvajalci krme) bi morali zagotoviti, da njihovi izdelki ne vsebujejo GSO. V primerih nenamerne ali tehnično neizbežne kontaminacije pa bi morali dokazati, da so storili vse potrebno, da bi jo preprečili. Logotipi in označevanje Parlament meni, da bi moral biti evropski logotip, ki bi označeval ekološko pridelane proizvode (v katerih je vsaj 95 odstotkov naravno pridelanih sestavin), obvezen za vse tovrstne izdelke na trgu EU, saj bi le tako lahko pomenil zagotovilo, da bi jih potrošniki prepoznali. Poslanci pa so nasprotovali napisu EU-EKOLOŠKO kot delu logotipa. Menijo, da ne bi smel vsebovati kratice EU, saj bi izraz lahko zmedel potrošnike, ki bi mislili, da izdelek izvira iz Unije, dejansko pa bi prihajal iz tretje države. Proizvod bi zato moral imeti oznako kraja porekla ali kmetijske surovine, iz katere je sestavljen, in sicer, ali gre za proizvod s poreklom iz Unije ali iz tretje države oziroma, ali gre za kombinacijo porekla. Strožji nadzor Nadzorni organi v državah članicah bi morali biti akreditirani v skladu z evropskimi standardi, sistemi pa bi morali omogočati "sledenje" proizvodov skozi celotno verigo, od proizvodnje, prek predelave in distribucije, saj bi le tako lahko zagotovili potrošnikom, da so bili proizvedeni v skladu z novimi pravili. Parlament je še dodal dopolnilo, da pojem "ekološka pridelava" pomeni uporabo postopkov ekološke pridelave na kmetijskem gospodarstvu, kot tudi dejavnosti nadaljnje predelave, kondicioniranja, embaliranja, pakiranja, skladiščenja in označevanja proizvoda v skladu s pravili uredbe. Predlog Uredbe Sveta o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0095 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Promet
Dopolnitve pomorske zakonodaje
2007-04-02 - 11:48
Parlament je v četrtek v prvi obravnavi postopka soodločanja sprejel dopolnila k dvema od skupno sedmih predlogov direktiv o spremembah evropske pomorske zakonodaje. Predlog direktive o izpolnjevanju zahtev države zastave ter predlog direktive o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij imata za cilj povečanje varnosti v pomorskem prometu, saj so zadnje nesreče na morju dokaz, da je izvajanje zakonodaje pogosto pomanjkljivo. Poslanci s sprejemom poročila, ki ga je pripravila Marta VINCENZI (PES, IT) , podpirajo predlog Komisije o izpolnjevanju zahtev države zastave, ki predvideva, da bi kodeks držav zastave, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), postal del evropske zakonodaje. Komisija meni, da bi tako lažje izboljšali kakovost evropske trgovske ladijske flote, zastave njenih držav članic pa bi postale privlačnejša alternativa za registracijo ponudnikov ladijskih storitev. Svet EU predlogom sicer nasprotuje, saj nekatere članice menijo, da bi to področje moralo ostati v pristojnosti nacionalnih zakonodaj, novi predpisi pa bi pomenili le višje stroške za prevoznike. Parlament v svojih dopolnilih dodaja določilo, po katerem bi države članice ob prvi registraciji morale ugotoviti, če ladja izpolnjuje mednarodne standarde. Poročilo o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij, ki ga je pripravil Gilles SAVARY (PES, FR), pa podpira predloge Komisije za uskladitev zakonodaje sistemov civilne odgovornosti lastnikov ladij za večino škode, ki jo tretjim osebam povzročijo ladje. Prav tako ni sistema obveznega zavarovanja, obstajajo pa številne mednarodne konvencije o civilni odgovornosti in zavarovanju, sklenjene v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), ki naj bi postale jedro skupne zakonodaje. Komisija zato predvideva vključitev Konvencije LLMC (konvencija o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke) v evropsko pravo. Parlament se strinja s tem predlogom, vendar dodaja, da bi morala evropska zakonodaja dodatno okrepiti določila konvencije s širšo razlago pojma krivdnega dejanja, da ima sodnik možnost dvigniti zgornjo mejo omejitve odgovornosti v primeru, ko bi se odgovorne osebe morale zavedati verjetnosti škode, če bi ravnale strokovno. Takšna razlaga, vključena v direktivo, bi omogočila obravnavanje najhujše škode zaradi onesnaženja, povzročene tretjim osebam, ki niso del prometa ali niso udeležene pri povzročitvi okoljske škode pri vodnem ter obalnem živalstvu in rastlinstvu (kemične nesreče). Vključitev besedila v evropsko pravo bi poleg tega Evropskemu sodišču omogočila, da bi to razlago uveljavilo v vseh državah članicah. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izpolnjevanju zahtev države zastave Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladij
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0093 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0094 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070326BRI04615 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
