Povzetek zasedanja 6. in 7. junija 2007 v Bruslju
2007-06-11 - 14:02
Evropski parlamentarci so bruseljsko zasedanje začeli s pozdravom novoizvoljenim poslancem iz Bolgarije, ki so tako tudi uradno začeli svoj mandat. Parlament se je v dveh dneh zasedanja posvetil predvsem evropskemu ustavnemu procesu ter zakonodaji o izmenjavi in varstvu podatkov v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja držav članic Unije.
Predsednik parlamenta Hans-Gert Pöttering je ob začetku zasedanja dejal: "Veseli me, da lahko med nami pozdravim 18 kolegic in kolegov iz Bolgarije, ki so prvi neposredno izvoljeni poslanci Evropskega parlamenta svoje države. Dvajseti maj je bil pomemben dan za Bolgarijo, ki je 1. januarja postala članica Evropske unije. Po padcu komunizma je vključitev Bolgarije v evropsko družino s tem dejanjem zaključena. (...) Dragi novi kolegi in kolegice, želim vam, da bi se hitro in uspešno vključili v delo parlamenta in boste s svojim delom ter prizadevanji uspešno prispevali za dobrobit svojih volivcev ter evropskega projekta. V Evropskem parlamentu boste predstavljali glas bolgarskih državljank in državljanov in zastopali njihove interese. Pozivam vas, da skupaj prispevamo k nadaljnji gradnji naše evropske hiše!"
Nato se je predsednik Pöttering odzval na aktualne dogodke v Španiji, kjer je baskovska teroristična organizacija ETA prekinila premirje, ki ga je enostransko razglasila marca 2006. Predsednik je v imenu parlamenta izrazil solidarnost z žrtvami terorizma, s španskim ljudstvom in demokratičnimi institucijami države: "Evropski parlament odločno obsoja uporabo nasilja kot načinom za doseganje kakršnihkoli ciljev. Vse države članice pozivamo, da podprejo španske oblasti v njihovem boju proti terorizmu, ki lahko temelji le na načelih pravne države, zakonov in demokratičnih institucij."
Najpomembnejše točke dnevnega reda
Sreda, 6. junij
Uvodnemu nagovoru je sledila predstavitev poročila o nadaljevanju ustavnega procesa EU , nato pa sta visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko Javier Solana in evropska komisarka za zunanje odnose Benita Fererro-Waldner parlamentu orisala razmere na Bližnjem vzhodu in evropske načrte za reševanje krize. Preostali del popoldanske razprave je bil namenjen čezmejnemu sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev - poslanci so obravnavali štiri predloge za izboljšanje sodelovanja ter varno izmenjavo podatkov med državami članicami.
Zvečer sta bili na dnevnem redu poročili o socialnem statusu umetnikov in o predlogu proračuna Evropskega parlamenta za leto 2008.
Četrtek, 7. junij
Osrednja razprava je bila posvečena pripravam na Evropski svet , kjer bodo voditelji vlad in držav članic konec junija poskušali doseči dogovor o institucionalnih reformah EU. Na opoldanskem glasovanju je parlament potrdil predlog o razširitvi schengenskega območja na devet novih članic EU , med katerimi je tudi Slovenija. 20070606BRI07537
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Ustava
Parlament za ohranitev temeljnih načel ustavne pogodbe
2007-06-11 - 14:02
Po razpravi v sredo je Evropski parlament v četrtek s 469 glasovi za, 141 proti in 32 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo na lastno pobudo, ki sta ga pripravila poslanca Enrique BARÓN CRESPO (PES, ES) in Elmar BROK (EPP-ED, DE). Poslanci vztrajajo, da morebitni dogovor o institucionalnih reformah ne bo dobil njihove podpore, če ne bo dosežen napredek na področjih demokratičnosti, preglednosti in pravic državljanov. Evropski svet naj bi čim prej sklical medvladno konferenco, na kateri bi predstavniki držav morali doseči dogovor o institucionalnih reformah, v tem procesu pa mora imeti svojo vlogo tudi Evropski parlament. Poslanci izrecno nasprotujejo takšnim rezultatom pogajanj, ki bi v primerjavi z ustavno pogodbo okrnili varstvo pravic državljank in državljanov ter znižali stopnjo demokracije, preglednosti in učinkovitosti v delovanju Unije. Parlament še posebej vztraja na ohranitvi listine o temeljnih pravicah, zlasti njene obvezujoče pravne narave, ter je odločno za ohranitev vseh temeljnih načel, zajetih v delu I ustavne pogodbe, vključno z dvojno naravo Evropske unije kot zveze držav ter državljank in državljanov, primarnostjo evropskega prava in pravno osebnostjo Unije. Poudarja, da ustavna pogodba prinaša tudi pomembne izboljšave pri vprašanjih, kot so konsolidacija obstoječih pogodb ter združitev stebrov in jasno priznavanje vrednot, na katerih temelji EU. Poslanci se zavzemajo, da se v ustavnem procesu spoštuje načelo subsidiarnosti in posebne vloge nacionalnih parlamentov pri tem, ne da bi ogrozili institucionalno ravnovesja Evropske unije, spoštuje pa naj se tudi vloga, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti. Medvladna konferenca bi morala po mnenju poslancev obravnavati tudi vprašanja, kot so trajnostni razvoj, zlasti boj proti podnebnim spremembam, solidarnost na področju energetike, skladna politika priseljevanja, evropski socialni model glede na demografske spremembe in globalizacijo, terorizem, dialog med civilizacijami ter merila in postopke za širitev Unije. Parlamentarci še zahtevajo, da države članice uskladijo svoje postopke ratifikacije in tako omogočijo sprejem nove pogodbe do konca leta 2008. Tako bi lahko naslednji parlament, ki bo izvoljen leta 2009, začel mandat v skladu z določbami iz nove pogodbe. Povzetek razprave v sredo, 6. junija Poročevalec Barón Crespo je povzel osnovne predloge v poročilu, s katerim parlament podpira medvladno konferenco o novem sporazumu, ki naj bo kompromis na osnovi ustavne pogodbe. V besedilo naj bi se vključila tudi vprašanja, kot so podnebne spremembe, evropski socialni model, boj proti terorizmu in dialog med civilizacijami. Razprave o novem sporazumu ne bi smele potekati za zaprtimi vrati, v medvladni konferenci pa bi morali dejavno sodelovati tudi predstavniki nacionalnih in Evropskega parlamenta ter Komisije. Soporočevalec Brok je izpostavil pomen institucionalnih reform, predvidenih v ustavni pogodbi, ki bi morale ostati tudi v besedilu novega sporazuma: evropski zunanji minister in zunanja politika, pravna osebnost Evropske unije in razširitev glasovanja s kvalificirano večino v Svetu EU. "Unija ni in ne bo država, ter ne bo nadomestila nacionalnih držav," je poročevalec Brok poskušal zavrniti strahove evroskeptikov. Predstavnik nemškega predsedstva Sveta EU, državni sekretar za evropske zadeve Günter GLOSER je pojasnil, da države članice še niso dosegle dogovora o številnih vprašanjih ogrodja novega sporazuma, vendar je prepričan, da bodo sposobne najti rešitev, ki bo tudi jasna za državljane. Večina članic želi v novem sporazumu obdržati glavne določbe ustavne pogodbe in se zavzema, da bi Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča. Medvladna konferenca naj bi se zaključila v času portugalskega predsedstva, torej do konca leta 2007, ratifikacija novega sporazuma pa najkasneje do evropskih volitev junija 2009. V imenu Komisije je njena podpredsednica in komisarka za institucionalne odnose ter komunikacijsko strategijo Margot WALLSTRÖM vnovič poudarila, da je besedilo ustavne pogodbe občutljiv kompromis, ki se ga lahko spreminja le z jasnim mandatom. Poudarila je, da je pravna osebnost Unije nujna reforma, ki bo okrepila sposobnost delovanja EU na svetovnem prizorišču. Zavzela se je za ustrezno ravnotežje vpliva nacionalnih in Evropskega parlamenta ter dodala, da je treba državljanom pojasniti, zakaj mora Unija sprejeti nov sporazum ter jih uspešno vključiti v dialog o tem procesu. Predstavniki političnih skupin Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (EPP-ED, ES) je dejal, da je za Evropsko ljudsko stranko jasno, kaj mora biti v vsebini sporazuma - in to je opredeljeno v točki 9. predlaganega poročila, " namreč da moramo prisluhniti vsem. To pa pomeni ne le tistim, ki želijo manj Evrope, ampak tudi tistim, ki so za ustavno pogodbo. Evropski parlament želi pomagati Evropski komisiji, biti prisoten na medvladni konferenci, vendar seveda nočemo prevzeti njene vloge." Dodal je še, da bo parlament ocenil rezultat konference na podlagi primerjave z vsebino ustavne pogodbe. Jo LEINEN (PES, DE) je v imenu socialdemokratov poudaril, da je treba ohraniti bistvena določila ustavne pogodbe. "Evropski parlament ne sprejema rezultatov, ki bi prinesli manj učinkovitosti, in preglednosti v primerjavi s tem, kar smo že sprejeli. Raziskava Eurobarometer potrjuje, da si državljani želijo več demokracije, več pravic, novo energetsko politiko, zaščito pred naravnimi nesrečami, zato ne razumemo, da bi vlade odvzele nekaj, kar so skupaj s parlamentom sami ustvarili." Izrazil je nasprotovanje dogovarjanju za zaprtimi vrati in se izrekel proti "mini pogodbi". V imenu liberalcev je Andrew DUFF (ALDE, UK) odločno podprl poročilo in zamisel o medvladni konferenci za izboljšanje pogodbe o institucionalnih reformah. "Ob koncu obdobja za razmisleka lahko ugotovimo dvoje - prvič: okrepiti moramo demokracijo znotraj evropskih institucij in na lokalni, regionalni ter nacionalni ravni v Evropi. Druga ugotovitev pa je, da je treba oblikovati bolj prožne načine za spreminjali pogodb v prihodnosti. Države, ki si še vedno želijo zavrniti paket, morajo imeti možnost pravnega veta nad tem, ne smejo pa imeti moralne in politične moči, da ustavijo napredovanje tudi za vse ostale." Brian CROWLEY (UEN, IE), sopredsedujoči Združenja za Evropo narodov, je dejal, da je treba prisluhniti vsem državljanom unije, ne le Francozom in Nizozemcem ampak vsem, ki so zaskrbljeni za prihodnost Evrope. "Imeli smo obdobje razmisleka in voditelji držav članic morajo zdaj na naslednjem Evropskem svetu sprejeti odločitev za novo pogodbo. (...) Uspeh EU je tudi uspeh evropskih institucij, ki temelji na kompromisih, dogovorih. Evropa ne sme postati Evropa dveh hitrosti, ne smemo oblikovati stare in nove Evrope. Ohraniti je treba bistva besedila ustavne pogodbe, ki je sprejemljivo za vse države članice." Johannes VOGGENHUBER (Zeleni/EFA, AT) je kolege opozoril, da je Evropski parlament v preteklosti že pogosto postavljal ultimate, vendar pa ni šel nikoli "na barikade", ko ti ultimati niso bili izpolnjeni. Obžaloval je, ker so bili iz ustavnega procesa izključeni nacionalni in Evropski parlament ter javnost in pojave nacionalizma. "Razprava o spremembi pogodbe je pravzaprav daleč od vzrokov za negativne izide v Francije in na Nizozemskem ter krika prebivalstva po demokraciji. Popolnoma nič nima s tem, kar je zahtevalo prebivalstvo, veliko pa s tem, kar so zahtevale vlade že v okviru konvencije - o kakšni plus Evropi, o več socialne odgovornosti pa ni niti besede." Za Združeno evropsko levico je vodja skupine Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) ugotavljal, da je veliko pridržkov povezanih z obliko in ne z vsebino, saj naj bi bilo tisto, kar ljudi najbolj skrbi in razburja, že razrešeno. "Poročilo v 6. členu pravi, do katere točke lahko še popustimo. Ustavni proces, ki temelji na ustavni pogodbi je treba podpreti in tudi pospešiti, a v drugačni obliki." Dodal je, da se njegova skupina ne more strinjati s prikrivanjem resnih problemov, ki jih imajo državljani z določili v evropskem pravu, ki govorijo o svobodnem tržnem gospodarstvu, saj ta postavljajo pod vprašaj tudi evropski socialni model. Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) je izrazil nasprotovanje ustavni pogodbi in dejal, da kozmetične spremembe niso dovolj. "Če želimo prispevati k uspehu, moramo tudi sprejeti kompromise glede vsebine. To bi si morala poročevalca vzeti k srcu." Bruno GOLLNISCH (ITS, FR) se je vprašal, kaj je resnica - po njegovem je resnica ta, da se želi ustvariti evropska "super država", k čemur vodijo določila o pravni osebnosti, predsedniku Sveta EU, zunanjemu ministru, skupni valuti in glasovanju s kvalificirano večino. "Nekateri med vami, morda celo večina, se s tem strinja - a potem moramo biti odkriti in državljanom to tudi jasno povedati." Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK) je bil kritičen, saj poročilo po njegovem noče razumeti pomena besede "ne" in sprejeti politične realnosti zavrnitve. "Nekateri nočejo sprejeti, da je ustavna pogodba postala nesprejemljiva. Toda - kdor želi imeti več Evrope, naj jo ima, kdor noče, pa bi moral imeti možnost, da si povrne suverenost odločanja." Resolucija Evropskega parlamenta o časovnem načrtu za ustavni proces v Uniji
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0234 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Evropski parlament zahteva jasne zaključke Evropskega sveta 21. in 22. junija
2007-06-11 - 14:02
V četrtek dopoldne sta nemški zunanji minister in podpredsednica Komisije za institucionalne odnose parlamentu predstavila okvirne teme bližajočega se vrhunskega srečanja voditeljev vlad in držav članic Unije. V razpravi so sodelovali predstavniki vseh političnih skupin, ki imajo o pričakovanih zaključkih evropskega vrha različna mnenja. Nemški minister Frank-Walter STEINMEIER je vrh, ki bo čez 14 dni v Bruslju, označil kot "odločilni dogodek za prihodnost Evrope" , ki je po njegovem mnenju doslej pokazala, da je zgodba o uspehu in vzor za podobne integracije po vsem svetu. Pričakovanja pred vrhunskim srečanjem so velika, poleg vprašanja ustavnega procesa pa bodo voditelji držav članic obravnavali tudi skupno integracijsko politiko za priseljence predvsem iz držav severne Afrike, širitev schengenskega območja, evropsko sosedsko politiko na področjih energetike, prometnih tokov in notranjega trga ter politiko sodelovanja z državami osrednje Azije. Uspeh Evropskega sveta pa bo seveda odvisen od tega, če se bo evropskim predsednikom vlad in držav uspelo dogovoriti o ustavnem procesu. Po Steinmeierjevem mnenju izhodišče ostaja dejstvo, da je 18 držav ratificiralo ustavno pogodbo, glasovi proti pa ne izražajo le zaskrbljenosti v dveh državah, ki sta ustavo zavrnili na referendumih. "Ljudje po Evropi niso proti Evropi - nasprotno! Želijo si dejavno, učinkovito Evropsko unijo, ki se bo osredotočila na bistvena vprašanja, prepoznala težave in jih tudi rešila," je prepričan nemški zunanji minister. Dodal je, da si strokovnjaki s svojih področij želijo ohranitev dosežkov kot so prosti trg, sodelovanje v pravosodju in notranjih zadevah, energetiki ter socialno dimenzijo. Nemški minister tudi ugotavlja, da obstaja široko soglasje, da bi Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča. Nekateri se zavzemajo tudi za večjo vlogo nacionalnih parlamentov, nemško predsedstvo pa podpira predloge omejitvi pravice do veta v procesu odločanja na Svetu EU. Steinmeier je zaključil z mislijo: "Imamo dobro priložnost za oblikovanje dogovora. Če te priložnosti ne izkoristimo, ne bomo dobili nove. Treba je najti politično voljo za sporazum, saj Evropa sodi skupaj!" Komisarka Margot WALLSTRÖM je v svojem nastopu najprej izpostavila tri bistvena vprašanja, ki bi jih moral Evropski vrh obravnavati še preden začne razpravljati o novi pogodbi: priseljevanje, HIV/AIDS in podnebne spremembe. "O priseljevanju je treba govoriti v duhu solidarnosti, torej tako o boljšem sodelovanju ob povečanem pritisku na naše meje, kakor tudi o koristih, ki jih prinaša priseljevanje našim trgom dela in družbi," je poudarila komisarka, ki se je tudi zavzela za takojšnje ukrepanje v boju proti trgovini z ljudmi in za oblikovanje enot za hitro posredovanje na mejah. Za napredek na področju preprečevanja, raziskav in zdravljenja okužb z virusom HIV/AIDS bi morala Evropa imeti jasno politično vodstvo, o podnebnih spremembah pa, čeprav niso tema vrha, "Evropski svet ne sme biti tiho". Glede nove pogodbe je Wallströmova ponovila izhodišča Evropske komisije: "Ker smo v službi evropskih državljanov, razprava ne more biti teoretična debata med institucijami: evropske ustanove so zato, da se odzivajo na potrebe državljanov, da uresničujejo politične cilje in dosegajo rezultate. Potrebujejo ustrezne načine delovanja, prave standarde demokratičnosti, preglednosti in odgovornosti. Politik, o katerih smo se dogovorili, pa ne moremo izvajati, če imamo eno roko zvezano na hrbtu. Rabimo zmožnosti za delovanje Evrope v spremenjenem globalnem okolju." EU mora državljanom tudi pojasniti, zakaj rabi novo pogodbo: Evropejci namreč zahtevajo ukrepanje glede vprašanj podnebnih sprememb, priseljevanja in energetike, evropske institucije pa jih še niso prepričale, da obstaja povezava med učinkovitostjo in novim sporazumom. Države članice se strinjajo, da mora biti medvladna konferenca kratka in osredotočena na bistvena vprašanja, je zaključila komisarka: "Pot do sporazuma ni bila vedno lahka, a upam, da smo na spet na pravi poti. Če se bomo posvetili oblikovanju učinkovite in dinamične Evrope, bomo lahko dosegli rezultat, s katerim se bo Evropska unija samozavestno soočila z izzivi 21. stoletja." Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Evropa mora delovati na področjih, kjer je odločilnega pomena, to pa so energetika, zunanja politika in podobno, če želimo kaj spremeniti, pa moramo Evropski uniji dati orodje za to. Želimo pogodbo, ki bo ustrezala državljanom in narodom - tistim ki so jo že ratificirali in tistim ki še ne. Potrebujemo realistično pogodbo, ki bo ustrezala izzivom današnjega časa in parlamentarni dimenziji, EU mora postati pravna osebnost, s stalnim predsedstvom Sveta, zunanjim ministrstvom in več odločanja s kvalificirano večino, da bi preprečil, ohromelost zaradi nacionalnega veta. (...) Evropa potrebuje rezultate. Prepričani smo, da bo nemškemu predsedstvu uspelo premostiti razlike in narediti korak naprej, da bo Evropa lahko sprejela pomembne odločitve." Martin SCHULZ (PES, DE): "Na vrhu 21. in 22. junija ne gre za nič več in nič manj kot za prihodnost EU, kar pa obenem pomeni, da imamo lahko po 22. juniju tudi oslabljeno Unijo. Glavni pogoj za pravo odločitev pa je - enotnost nas krepi, razdrobljenost slabi. Evropa mora biti soglasna in močna, saj so izzivi velikanski. Kdor želi rešiti človeštvo na vseh področjih, potrebuje ta prispevek Evropejcev. S 495 milijoni ljudi v 27 članicah je pravzaprav majhna v primerjavi z 1,3 milijarde Kitajcev ali milijardo Indijcev. (...) Kanclerka Angela Merklova je storila dobro delo, še veliko pa bo morala. Kot fizik ve, da lahko iz različnih snovi ustvarimo najbolj čudovite stvari. Logika matematike pa pravi, da dvojni minus da plus, torej tudi za varšavska dvojčka še obstaja upanje." Graham WATSON (ALDE, UK): "Ključna vprašanja - podnebne spremembe, mednarodni terorizem, energetika - ostajajo nerešena, saj se naše vlade niso sposobne soočiti z njimi. Članice so se tega zavedale, ko so podpisale osnutek, sedaj pa od ustavne pogodbe bežijo. To je v nasprotju z zdravo pametjo in pričakovanji evropskih državljanov. (...) Junijski Evropski svet ponuja priložnost, da zapremo poglavje o nesodelovanjU. Evropski parlament si bo še naprej prizadeval za reformo, ki bi stopila v veljavo do prihodnjih evropskih volitev. Zahtevamo predstavnika na medvladni konferenci in ustrezno vlogo, saj smo predstavniki ljudstva in zato moramo imeti odločilen glas. Ta glas bo dejal tudi, da je listina o temeljnih človekovih pravicah preveč pomembna, da bi jo okrnili." Brian CROWLEY (UEN, IE): "Ne rabimo ustave, da bi lahko takoj začeli reševati usodo Palestincev, to je možno tudi drugače. Ni res, da bi brez te dokončne oblike sporazuma padli v paralizo - nekateri mehanizmi so možni. Potrebujemo novo pogodbo, ki definira moč, cilje in ideale EU, da se zavzemamo za pravico, svobodo, da se glas ljudi ustrezno sliši. Ljudje pa tudi ne želijo, da govorimo o začetku nove pobude, če nimamo moči, da bi jo izpeljali. (...) Če pogledamo prihodnost v EU: kar bomo prepustili otrokom in vnukom, mora biti boljše od tega, kar so nam zapustili naši očetje in dedi. Gradili smo na razvalinah 2. svetovne vojne, nadaljevati moramo v 21. stoletje." Monica FRASSONI (Zeleni/EFA, IT): "Največji problem parlamenta je ta, da se vedno postavljamo v obrambni položaj. Ko vidimo, da nekdo česa noče, preprosto počakamo in ne storimo dovolj. Vedno smo sprejemali kompromise in zato plačujemo ceno. Imamo kup zamisli o tem, kaj bi bilo treba v ustavni pogodbi izboljšati - minimalne socialne pravice, davčna politika, omejitev pravice veta.(...) V okviru razprave na medvladni konferenci pa je treba načeti tudi vprašanje evropskih list na volitvah: nekje se je izgubilo in pri volitvah 2009 se moramo vrniti k temu." Helmuth MARKOV (GUE/NGL, DE): "Veliko je bilo govora o solidarnosti kot načelu, ki ga je treba razširiti. A dosedanja vloga politike ni v skladu s tem. Komercializacija širših sfer življenja, uporaba ekonomskih kriterijev, torej neo-liberalizacija, krnitev pravic delavcev... Veliko je bilo govora o konkurenčnosti Evrope, vse pa se zoži na dostop evropskih podjetij v svetovnem merilu, na povezovanja, namesto pomoči državam v razvoju." Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK): "Mini pogodba, o kakršni govori Sarkozy, je le način za zmanjšanje vpliva državljanov. Kanclerka hoče, da bi vse države pristale na vsebino ustavne pogodbe - pa je njena država sploh še ni ratificirala. (...) Dejstvo je, da 84 odstotkov zakonov prihaja iz Bruslja, in vprašati se moramo, ali je to sploh še parlamentarna demokracija.(...) Potrebujemo novo pogodbo, ki bo na načelu subsidiarnosti okrepila demokracijo. Državljankam in državljanom je treba dati zadnjo besedo." Ashley MOTE (ITS, UK): "Ti predlogi obračajo razmerje med EU in državami članicami na glavo in vodijo v razmere, ko bo nacionalna država nehala obstajati, za kar bo moral nekdo odgovarjati. Prvotni osnutek ustavne pogodbe je hotel iz Evrope držav narediti državo Evropo, novi predlog pa ni ustava, ampak rešitev iz 50-ih let 20. stoletja za problem, ki izvira v 20-ih letih 20. stoletja. Na celini ste naši sosedje in ste naši prijatelji, toda to je tudi vse." Jana BOBOŠIKOVA (samostojni poslanci, SK): "Z vsakim dnem lahko vidimo, da nesprejetje ustave še ne pomeni krize. Kakršenkoli nov dokument mora zagotoviti pravično članstvo za vse, ne glede na velikost države. Legitimnost Unije bo temeljila na enakopravnosti držav članic in državljanov, subsidiarnosti pa se ne sme omejevati."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Schengen
Širitev schengenskega območja
2007-06-11 - 14:02
Evropski parlament je v četrtek podprl sklep, s katerim bo devetim novim članicam Unije (razen Cipra, Bolgarije in Romunije) omogočen dostop do Schengenskega informacijskega sistema (SIS), kar je predpogoj za odpravo kontrole na notranjih mejah in širitev schengenskega območja. S sprejetjem poročila, ki ga je pripravil poslanec Carlos COELHO (EPP-ED, PT) , poslanci podpirajo predlog Sveta EU o uporabi kopije portugalskega nacionalnega sistema SIS v devetih novih državah članicah EU, da bi tako premostili prehodno obdobje pred uvedbo sistema SIS II, ki zamuja za predvidenimi roki Schengenski informacijski sistem (SIS) je obsežna podatkovna baza in deluje kot skupni informacijski sistem, ki pristojnim organom v državah članicah omogoča, da med seboj sodelujejo in izmenjavajo potrebne podatke o osebah in predmetih. Te podatke uporabljajo zlasti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter pri kontroli oseb na zunanjih mejah ali nacionalnem ozemlju in pri izdajanju vizumov in dovoljenj za prebivanje. Z novim sistemom SIS II naj bi dosegli večjo varnosti in učinkovitejšo rabo podatkov ter vanj vključili tudi nove države članice, saj so zmogljivosti centralnega sistema (C-SIS) omejene na največ 18 držav. Odločitev o razvoju novega sistema, ki se za razliko od sedanjega financira iz proračuna EU, je bila sprejeta konec leta 2001, Komisija pa je pogodbo v višini 40 milijonov evrov sklenila oktobra 2004. Kot ciljni datum za predajo SIS II je bil določen marec 2007, vendar je bil zaradi številnih zamud prestavljen na december 2008. Centralni sistem je bilo treba zaradi zamud pri uvedbi novega sistema in tehnološkega razvoja obnoviti, zato je bila leta 2006 zasnovana posodobljena različica, ki omogoča tudi vključitev novih držav. Zaradi velikega nezadovoljstva novih držav članic ob zamudah, je portugalska vlada predlagala začasno tehnično rešitev: SISone4ALL ("SIS eden za vse" ) je dejansko kopija portugalskega nacionalnega informacijskega omrežja (N-SIS) z njim pa se bodo nove države članice lahko vključile v centralni sistem do decembra 2007. V prehodnem obdobju do (predvidoma) decembra 2008 bodo nove članice lahko uporabljale brezplačne kopije enakega N-SIS, same pa bodo morale vložiti v naprave, ki jih bodo lahko pozneje uporabile za SIS II. Novi N-SIS, ki ga je zasnovala Portugalska, je bil skupaj s C-SIS že uspešno testiran v Sloveniji. Projekt bo predvidoma tehnično zaključen 31. avgusta 2007. Države, kjer bo rezultat pozitiven, bodo lahko svoje kopenske in morske meje odprle do predvidoma 31. januarja 2008, zračne pa 29. marca 2008 . Po ocenah bodo dodatni stroški znašali približno 2,13 milijona evrov . V sitemu SISone4ALL bo lahko sodelovalo 24 držav, v SIS II pa 28 držav. Evropski parlament zadnji dve leti vztraja pri dokončni vključitev sistema SIS v pravni sistem EU in zavrača vse morebitne možnosti, da bi še naprej deloval na medvladni ravni. Zato je tudi v celoti podprl ustanovitev SIS II in si močno prizadeval za dogovor o njegovi pravni podlagi že na prvi obravnavi, zato da ne bi prišlo do dodatnih zamud. Razvoj novega sistema ostaja prednostna naloga, ob tem pa tehnični strokovnjaki trdijo, da izvajanje SISone4All ne bo povzročalo nadaljnjih zamud in bo lahko celo pospešilo postopek, saj se bo glavnina naložb novih držav članic za začasno rešitev lahko uporabila tudi za SIS II. Zakonodajna resolucija o uporabi določb schengenskega pravnega reda v zvezi s schengenskim informacijskim sistemom v Češki republiki, Republiki Estoniji, Republiki Ciper, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Republiki Madžarski, Republiki Malti, Republiki Poljski, Republiki Sloveniji in Slovaški republiki
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0221 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Ustrezno varstvo osebnih podatkov
2007-06-11 - 14:02
Poslanci so v postopku ponovnega posvetovanja potrdili okvirni sklep o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Zakonodaja prinaša jasna pravila, vključno s kazenskimi sankcijami, ki so sicer predvidene za kršitve nacionalnih določb o varstvu osebnih podatkov. Sklep določa pravila o načinih, zaupnosti in varnosti obdelave osebnih podatkov ter posredovanju organom drugih držav članic, pravicah posameznika, odgovornostih, sankcijah, nadzornih organih in delovni skupini za varstvo posameznikov. Dokument še posebej poudarja načelo, da se lahko osebni podatki pošljejo le tistim tretjim državam in mednarodnim organom, ki zagotavljajo primerno raven njihovega varstva. S sprejetjem poročila poslanke Martine ROURE (PES, FR) je parlament podprl več dopolnil, s katerimi naj bi nova evropska zakonodaja še podrobneje opredelila varstvo osebnih podatkov, ki naj ima pred očmi predvsem zaščito posameznika. Nacionalna raven varstva podatkov Zakonodaja velja za obdelavo podatkov, zbranih za namen preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj - torej zbirke podatkov policijskih služb in pravosodnih organov - in podatkov zbranih pri uradih Europol ter Eurojust. Poslanci želijo, da bi urejala tudi obdelavo podatkov na nacionalni ravni, s čimer bi preprečili oblikovanje različnih ravni varstva podatkov med države. Ker pa takšna razširitev lahko pomeni določene težave, parlament predlaga triletno obdobje, v katerem bi Komisija opravila oceno in pripravila ustrezne predloge. Poslanci vztrajajo, da so popolnoma neodvisni nacionalni nadzorni organi bistven del varstva osebnih podatkov, njihovo delo pa naj bi dopolnjeval skupni nadzorni organ , ki bi moral združil nacionalne nadzorne organe in evropskega varuha osebnih podatkov. Skupni organ naj bi tudi zagotavljal ustrezno raven posredovanja podatkov tretjim državam na osnovi nacionalne zakonodaje in mednarodnih sporazumov. Pravice posameznika Parlament poudarja, da mora zakonodaja državljanom zagotoviti visoko raven varstva podatkov in dati besedilom, ki na tem področju že veljajo, dodano vrednost. Državljani imajo neodtujljivo pravico do obveščenosti o uporabi njihovih osebnih podatkov, posameznik, na katerega se podatki nanašajo, pa mora biti - razen v izjemnih primerih - obveščen o njihovi obdelavi, kategorijah, identiteti upravljavca, pravni podlagi in namenih obdelave. Obveščen mora biti tudi o svoji pravici do vpogleda v podatke in njihovega popravka. Vsebina in zanesljivost podatkov Poslanci so med dopolnili dodali člen, da se pri ovrednotenju osebnih podatkov upoštevajo njihova stopnja točnosti in zanesljivosti, vir, kategorije posameznikov, na katere se nanašajo, nameni, za katere so bili obdelani, in trenutna faza uporabe. Netočne ali nepopolne podatke je treba zbrisati ali popraviti, države članice pa bi bile odgovorne za redno preverjanje točnosti ter ažuriranje podatkov. Obdelava osebnih podatkov, ki kažejo na rasno ali etnično poreklo, politična prepričanja, verska ali filozofska prepričanja, pripadnost sindikatu, ter podatkov v zvezi z zdravstvenim stanjem ali spolnim življenjem bi morala biti prepovedana. Izjema bi bila mogoča le po z dovoljenjem pristojnega pravosodnega organa, za vsak primer posebej, ter le, kadar bi to bilo nujno za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj.
Zakonodajna resolucija o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0230 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Vizumski informacijski sistem
2007-06-11 - 14:02
Poslanci so na bruseljskem zasedanju sprejeli uredbo o izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje ter potrdili sklep o dostopu do sistema za iskanje podatkov v namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj ter drugih hudih kaznivih dejanj. Dve poročili o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) je pripravila poslanka Sarah LUDFORD (ALDE, UK). Učinkovitejše delovanje sistema VIS Besedilo predloga uredbe o izmenjavi podatkov je usklajeno s Svetom EU, kar pomeni da bo uredba po potrditvi v prvi obravnavi postopka soodločanja lahko kmalu stopila v veljavo. Vizum za vstop v države članice EU, ki so del schengenskega območja, je obvezen za državljane več kot sto držav sveta. Namen sistema VIS je olajšati izmenjavo podatkov o vlogah za izdajo vizumov med državami članicami, kar naj izboljša izvajanje skupne vizumske politike in konzularno sodelovanje. S sistemom so tudi poenostavljeni postopki za pridobitev vizumov, preprečeval pa naj bi trgovanje z vizumi in pripomogel v boju proti goljufijam ter olajšal preverjanje na zunanjih mejnih prehodih Unije. VIS bi moral tudi pripomoči k ugotavljanju istovetnosti oseb, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop, začasno ali stalno prebivanje na ozemlju držav članic in prispevati k preprečevanju groženj notranji varnosti katere koli države članice. Zbrani podatki V sistemu VIS se bodo zbirali biometrični (fotografija in prstni odtisi) ter osebni podatki (ime in priimek, spol, rojstni podatki, prebivališče, državljanstvo, poklic) o prosilcu, kakor tudi kraj in datum predložitve vloge za izdajo vizuma ter odločitev države članice, pristojne za izdajo, o odobritvi ali zavrnitvi izdaje, oziroma preklicu ali podaljšanju veljavnosti vizuma. Varstvo podatkov Dostop do podatkov bi moral biti vedno zabeležen in mogoč le ob posebnih, točno določenih pogojih. Zbirko podatkov bo upravljal stalni upravljavski organ, ki bo zbiral informacije iz vseh članic schengenskega območja. Do podatkov bodo lahko dostopali le pooblaščeni uslužbenci nacionalnih organov za izdajo vizumov, mejni nadzor, priseljevanje, azil in notranjo varnost ter le za namene nadzora meje, preverjanje prošnje za azil ali druge, zelo omejene namene, določene z uredbo. Prošnje za vizume bodo shranjene v sistemu največ 5 let. Preprečevanje terorizma Drugi preiskovalni organi držav članic in Europol bodo lahko dostopali do podatkov le v posebnih primerih za preprečevanje terorističnih in drugih hudih kaznivih dejanj, vendar ob predhodni utemeljeni zahtevi. Samo v izjemnih nujnih primerih bodo lahko prošnje dane tudi ustno in se bo njihova utemeljenost preverjala kasneje. Tudi posredovanje podatkov tretjim državam naj bi bilo dovoljeno samo v izjemnih nujnih primerih in le s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke. Omejitve dostopa Dostop do sistema za iskanje podatkov v namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj ter drugih hudih kaznivih dejanj bo podrobneje urejal tudi sklep, ki predvideva omejitve samo za tiste osebe, ki imajo ustrezna znanja o varovanju podatkov ter ob ustreznih odobritvah. Nacionalni organi bodo morali pripraviti seznam točk za dostop, iskanje podatkov pa bo mogoče le na podlagi utemeljene razlage, da bo res bistveno pripomoglo pri preiskavi hudih kaznivih dejanj. Podobno, kot določa uredba o dostopu do VIS, bo moralo iskanje podatkov potekati ob izpolnjevanju točno določenih pogojev. Njihovo posredovanje tretjim državam bo dovoljeno le v izjemnih primerih. Zakonodajna resolucija o dostopu organov držav članic, odgovornih za notranjo varnost, in Europola do Vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov v namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0229 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Prümska pogodba o čezmejni izmenjavi informacij
2007-06-11 - 14:02
Parlament je v sklopu zakonodaje o čezmejnem sodelovanju v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu sprejel tudi sklep o razširitvi obveznosti prümske pogodbe o izmenjavi informacij med organi, ki so odgovorni za preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj, na vse države članice Evropske unije. Prümsko pogodbo so 27. maja 2005 sklenile Avstrija, Belgija, Francija, Luksemburg, Nizozemska, Nemčija in Španija, dokument pa spodbuja hitro in učinkovito izmenjavo podatkov med podpisnicami. Postopki za skupno uporabo vključujejo zagotovila o točnosti in varnosti podatkov med prenosom ter shranjevanjem, postopke za evidentiranje izmenjave in omejitve glede njihove uporabe. Pobudi, da naj bi se bistveni deli pogodbe vključili evropsko pravo kot sklep Sveta EU, so se poleg podpisnic pridružile še Italija, Finska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Švedska. Poslanci so se s potrditvijo dopolnil odbora za notranje zadeve, zajetimi v poročilu poslanca Fausta CORREIA (PES, PT) , zavzeli za še širšo obliko zakonodaje, okvirni sklep, s poudarkom na določbah pogodbe o policijskem in pravosodnem sodelovanju v Uniji. V svoji utemeljitvi parlament poudarja, da izmenjava informacij, kot jo predvideva pogodba, ustvarja pogoje za tesnejše čezmejno sodelovanje, še posebno za boj proti terorizmu, čezmejnemu kriminalu in nezakonitemu priseljevanju. Tako zbrani podatki pa se ne smejo posredovati ali dati na razpolago tretjim državam oziroma kateri koli mednarodni organizaciji. Zbirke podatkov o preiskavah DNK in posebne kategorije podatkov Države članice bodo uvedle nacionalne zbirke podatkov o preiskavah DNK . Obdelava osebnih podatkov iz teh zbirk in dostop do njih pa morata upoštevati nacionalno zakonodajo, dostop mora biti omogočen le za določene namene ter ob spoštovanju sorazmernosti. Ti zapisi vsebujejo izključno profile DNK, ugotovljene iz nekodiranih delov DNA, in številko sklica. Podatkovni zapisi ne omogočati neposredne identifikacije oseb. Države lahko kontaktnim službam drugih držav v posameznih primerih dovolijo avtomatizirano iskanje v podatkovnih zapisih v svojih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, s pravico, da opravijo avtomatsko primerjavo profilov. Šele ko se ugotovi ujemanje profilov, lahko država posreduje drugi državi osebne podatke o preiskovani osebi. Podobna pravila veljajo za vpogled in primerjave iz zbirk prstnih odtisov , ob posebnih pogojih pa bo dovoljeno tudi avtomatizirano iskanje podatkov v nacionalnih registrih motornih vozil . Posebne kategorije podatkov o rasnem ali narodnostnem poreklu, političnih nazorih, verskih ali filozofskih prepričanjih, članstvu v stranki ali sindikatu, spolni usmerjenosti ali zdravju pa se lahko obravnavajo le, če je to nujno potrebno, v sorazmerju z namenom primera ter ob posebnih zaščitnih ukrepih. Temeljne pravice in svoboščine Boj proti terorizmu in nezakonitem priseljevanju predvideva tudi izmenjavo osebnih podatkov. Poslanci vztrajajo, da okvirni sklep zagotavlja popolno upoštevanje temeljnih pravic državljanov do spoštovanja njihovega zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov, kot jih opredeljuje Listina EU o temeljnih človekovih pravicah. Preprečevanje čezmejnega kriminala in terorizma Eden glavnih namenov izmenjave podatkov naj bi bil preprečevanje terorističnih dejanj. Zagotavljanje podatkov bi zato moralo biti sorazmerno ter temeljiti na posebnih okoliščinah, ki upravičujejo domnevo, da bodo ta kazniva dejanja storjena. Kljub temu pa mora biti izmenjava v skladu z zakonom in osnovnimi načeli ter ob spoštovanju temeljnih pravic osumljencev. Zakonodajna resolucija o pobudi Kraljevine Belgije, Republike Bolgarije, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Slovenije, Slovaške republike, Italijanske republike, Republike Finske, Portugalske republike, Romunije in Kraljevine Švedske o pospešitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0228 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Socialni status umetnikov
2007-06-11 - 14:02
Evropski poslanci se zavzemajo za izboljšanje zaposlitvenih pogojev za umetnike, ki zaradi svojega dela potujejo po Evropi. Države članice bi jih morale bolje informirati o njihovih pravicah in ob tem upoštevati drugačnost dela umetnikov. Med predlogi, ki jih je pripravila poslanka Claire GIBAULT (ALDE, FR) , je tudi pobuda za uvedbo elektronske kartice socialnega zavarovanja. Poslanka, ki izhaja iz lastnih izkušenj, saj je po poklicu dirigentka simfoničnega orkestra, ugotavlja, da se številni umetniki, predvsem glasbeniki in drugi izvajalci scenskih umetnosti, soočajo s težavami ob prenosu socialnih pravic med državami članicami, ko menjajo kraje svoje zaposlitve. Mednarodne koprodukcije koncertov, cirkuških predstav ali avdiovizualnih produkcij povečujejo mobilnost evropskih umetnikov in s tem potrebo po jasnejšem pravnem položaju. Boljša obveščenost Poslanci opozarjajo, da v nekaterih državah članicah določene kategorije umetnikov sploh nimajo opredeljenega pravnega položaja in se tudi ne zavedajo pravic, ki jim jih daje evropska zakonodaja. Komisija naj bi zato pripravila priročnik z informacijami o možnostih za zdravstveno zavarovanje, nadomestila za primer brezposelnosti in ostalimi praktičnimi napotki za umetnike. Parlament se zavzema tudi za izvedbo pilotnega projekta evropske elektronske kartice zdravstvenega zavarovanja, namenjene umetnikom, in za oblikovanje zbirke podatkov, podobne programu Europass, ki bi olajšala medsebojno priznavanje kvalifikacij umetnikov. Poslanci še pozivajo države članice, naj spodbujajo študijske programe umetnosti, ki nudijo kakovostno osebno in poklicno izobrazbo, preko katerih študentje razvijejo svoj umetniški talent, hkrati pa pridobijo tudi splošno znanje, ki jim odpira možnosti tudi na drugih poklicnih področjih. Eden od predlogov, naslovljen na države članice, je tudi ta, da naj države članice poleg preučiti možnosti za dodatno pomoč umetnikom, denimo z uvedbo davka na trženje ter uporabo tistih izvirnih stvaritev, ki jih pravice ne ščitijo več. Vizumi za umetnike iz tretjih držav Poslanci tudi opozarjajo na težave, ki jih imajo umetniki iz tretjih držav, na primer ruskih glasbenikov ali brazilskih plesalcev, ob pridobivanju vstopnih vizumov in delovnih dovoljenj. Komisijo pozivajo, naj pripravi predlog vseevropske zakonodaje za posebne začasne vizume za umetnike iz tretjih držav, saj takšno rešitev že poznajo tudi nekatere države članice. V razpravi o poročilu je sodelovala tudi slovenska poslanka Ljudmila NOVAK (EPP-ED, SI) , ki je kolege opozorila, da se Evropa sicer rada hvali s kulturno raznolikostjo in umetniških delih, le redko pa se omenja, da so bili mnogi od zdaj slavnih umetnikov obubožani in v času svojega življenja niso prejeli ustreznega plačila: "Tudi neredki današnji umetniki se zaradi zapletenih postopkov pri pridobivanju delovnih dovoljenj ali pri računanju delovne dobe znajdejo na robu preživetja, čeprav so njihova dela veličastna in cenjena povsod po Evropi. Ker sodita kultura in umetnost med tista področja, ki prinašajo poleg duhovne obogatitve tudi velike gospodarske koristi in mnoga delovna mesta, je prav neverjetno in nedopustno, da se morajo tudi današnji vrhunski umetniki ubadati z vprašanji preživetja in socialne negotovosti. Na primer umetnik v Sloveniji je umetnik tudi drugje v Evropi in bi bilo škoda, da bi se zaradi administrativnih ovir zaprl le v meje lastne države in tako prikrajšal državljane drugih članic za umetniški užitek. Na področju izobraževanja in na evropskem trgu dela zelo poudarjamo mobilnost, ki je prav za umetnike in uporabnike umetnosti zelo pomembna, in v veliki meri prispeva k medkulturnemu dialogu in medsebojnemu povezovanju narodov in kultur Evropske unije. Zato bi bilo prav, da Evropa naredi tudi tukaj pomembne korake in harmonizira zakonodajo do te mere, da bo uporabna in bolj pregledna tudi za nestrokovnjake, ali uvede vsaj ustrezne instrumente, ki bodo pripomogli k večji mobilnosti in socialni varnosti umetnikov." Resolucija Evropskega parlamenta o socialnem statusu umetnikov
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0236 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za leto 2008
2007-06-11 - 14:02
Evropski parlament je potrdil svoj proračunski načrt za prihodnje leto. V dokumentu, ki ga je pripravil poslanec Ville ITÄLÄ (EPP-ED, FI), se za delovanje ustanove v letu 2008 predvideva 1.427.400.000 evrov, kar je 2,1 odstotka več kot v letošnjem letu ter 64 milijonov manj, kot je prvotno predvidelo predsedstvo parlamenta. Poslanci določenih načrtovanih projektov – raziskovalni oddelek knjižnice, muzej za Evropo in spletna televizija – niso vključili med postavke, saj ocene njihovih stroškov še niso natančno opredeljene. Parlament tudi poziva upravo ustanove k večji racionalizaciji predvsem pri nakupih, najemu in opremljanju zgradb ter naložbah v informacijske tehnologije. Med predvidenimi postavkami je tudi dobrih 41 milijonov evrov za center za obiskovalce, avdiovizualno središče, spletno televizijo in kampanjo za osveščanje pred evropskimi volitvami 2009. Zaradi dejstva, da se odobrena proračunska za spletno televizijo, predvidena za letošnje leto, ne bodo porabila v skladu s prvotnimi pričakovanji, se ta znesek lahko prenese v leto 2008, zahtevanih 9 milijonov evrov za prihodnje leto pa prenese v rezervo, dokler niso na voljo točnejše ocene stroškov projekta in tudi sposobnosti absorpcije zneska. Program za lokalne medije in volitve 2009 Parlament se zavzema za razvoj posebnega programa, podobnega programu za skupine obiskovalcev, ki bi bil namenjen majhnim in lokalnim medijem, saj je to v interesu poslancev kot eden od najučinkovitejših načinov za osveščanje državljanov o dejavnostih Evropskega parlamenta. Poslanci zato pozivajo kvestorje (člani predsedstva parlamenta, ki so odgovorni za upravne in finančne zadeve), naj preučijo možnost, da bi imel vsak poslanec na voljo ustrezna sredstva za povabilo lokalnih novinarjev parlament. Poslanci pozdravljajo pobudo predsedstva, da predlaga kampanje za informiranje javnosti o naslednjih evropskih volitvah, a obžalujejo dejstvo, da podrobnosti še ne bodo opredeljene pred koncem letošnjega leta 2007. Dokler ne bodo pripravljene dodatne informacije, naj se za to predvideni znesek dobrih 10 milijonov evrov prenese med začasna sredstva. Spremembe v prihodnosti Glede informacijskih tehnologij se parlament med drugim zavzema za preučitev možnosti uvedbe spletne telefonije (VOIP) kot načina zmanjšanja telefonskih stroškov. Sicer pa bo leto 2008 zadnje leto, ko se bodo plače evropskih poslancev še izplačevale iz proračunov nacionalnih parlamentov. Po volitvah leta 2009 bodo začele veljati spremembe poslovnika parlamenta, s katerimi bodo za poslance določene enake osnovne plače, ki se bodo izplačevale iz evropskega proračuna. Resolucija o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2008
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0237 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070606BRI07537 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
