Patentiranje programske opreme: „zgodovinsko glasovanje“ Evropskega parlamenta konča spor
Raziskave in inovacije
2005-09-07 - 18:26
Evropski parlament se je odločil proti patentiranju programske opreme ter je zavrnil predlog Komisije in Sveta o tej zadevi. Z večinsko zavrnitvijo je obema institucijama dal jasno vedeti, da noben zakonodajni osnutek, za katerega je potrebna njegova odobritev, ne more uspeti, če njegovo mnenje ni resno upoštevano. Toda razprava še ni končana; koliko časa bo trajalo, da pride do novega spora med zagovorniki „proste programske opreme za vse“ in zagovorniki „patentiranja na ameriški način“?
Mislite, da je svet računalništva omejen na vaš osebni računalnik? Motite se. Vaš sesalnik, pralni stroj in mikrovalovna pečica, na stotine naprav v vaši okolici obstaja le zaradi programske opreme. Na desetine milijard mikroprocesorjev je bilo programiranih za omogočanje delovanja teh aparatov. Toda preden so začeli delovati, jih je bilo treba izumiti. Ne le vaš avto, temveč tudi britvice za enkratno uporabo ali vaš glavnik so bili narejeni z računalnikom. Na začetku je vedno zamisel. Nato pride program (algoritem, izvorna koda), ki omogoči delovanje programske opreme. Cela vrsta zamisli in izumov je potrebnih, da sta na koncu ABS v vašem vozilu ali vaš prenosni telefon uporabna.
Za vsakogar svoj patentni sistem
Tako kot za vsako stvaritev je pravica do lastništva teh izumov lahko zaščitena z zakonom. Mogočih je več vrst zaščite intelektualne in industrijske lastnine. Najbolj znana sta patent in avtorska pravica (dobro znan znak © ( copyright ) lahko najdete na ovitkih romanov, ki jih želite prebrati, ali na embalaži vašega novega DVD). In to je vsa težava: katero obliko zaščite izbrati, katero stopnjo računalniško izvedenega izuma (izvorno kodo, programsko opremo ali samo končni izdelek) zavarovati s to zaščito?
V državah članicah EU in v večini drugih držav obstaja pravilo, po katerem programske opreme kot take (ki je namenjena za industrijsko uporabo in ne predstavlja tehničnega prispevka) ni mogoče patentirati. Upravičena je, tako kot literarna dela, do zaščite z avtorsko pravico.
Vendar v praksi vsaka država na svoj način obravnava to vprašanje in ima svoj poseben sistem patentiranja. Obstajajo različni načini registracije patenta in celo različne opredelitve o tem, kaj je mogoče patentirati in česa ne. Danes v Evropi patent lahko izdajo nacionalni uradi in Evropski patentni urad (ki ni organ EU). Prvi cilj direktive, ki jo je predlagala Evropska komisija, je uskladitev nacionalnih sistemov patentiranja inovacij, ki za svojo izvedbo potrebujejo posebno programsko opremo. Po mnenju Komisije torej ne gre za spreminjanje česar koli, ampak za podporo obstoječe prakse.
Problem se pojavi, ker so obstoječe prakse v resnici nezdružljive. To je začaran krog. Odločitev Parlamenta o preprečitvi direktive z zavrnitvijo skupnega predloga držav članic pomeni, da predlagana rešitev za poslance ni bila sprejemljiva.
20050819FCS01001
Izzivi spora
Ali je pravilo, po katerem „čiste“ programske opreme ni mogoče patentirati, ogroženo? Na videz ne, ker mora evropska patentna konvencija, imenovana Münchenska konvencija, ki jo je ratificiralo okrog dvajset evropskih držav, zagotoviti njegov obstoj. Toda razlage tega besedila so v njem našle luknjo in več kot 30.000 programskih patentov je bilo že predloženih Evropskemu patentnemu uradu. Ta težnja je še bolj opazna v Združenih državah in na Japonskem pa tudi nekateri nacionalni uradi v EU se nagibajo v to smer.
Toda zakaj ne, se sprašujejo nekateri. Težava ni samo pravna. Obstajajo gospodarske posledice in po mnenju nasprotnikov patentiranja programske opreme tudi politične. Obe strani se strinjata o eni stvari: Evropa potrebuje več inovacij. Tako pravi lizbonska strategija, potreba po soočanju z ameriško in japonsko konkurenco na globalnem trgu pa je očitna. Nekateri, vključno z velikimi multinacionalkami, menijo, da patenti pozitivno vplivajo na inovacije. Raziskave in razvoj so drage in patent zagotovi pravičen dobiček za tiste, ki so odgovorni za to. S patentom si izumitelj zagotovi monopol nad izumom in določeno obdobje morajo vsi, ki ga želijo uporabiti, zanj plačati. To je logično.
Le da programski patenti ne spadajo med ostale patente. Ker je programska oprema obravnavana kot razumsko delo, je zaščitena z avtorsko pravico, tako kot romani ali slike. Torej je do zaščite upravičen izraz zamisli in ne besede, ki so bile uporabljene za nastanek besedila ali intelektualni proces, s katerim je pod nadzorom avtorja nastal roman. Samo programska oprema, ki je „nov izum in je industrijsko uporabljiva“, se lahko patentira in uživa veliko večja zaščito.
Večja zaščita pomeni omejitev dostopa. Vendar pa je dejavnost številnih malih in srednje velikih podjetij (MSP) odvisna od uporabe programov, ki so jih izumili drugi. MSP se bojijo, da bodo programi, potem ko bodo enkrat patentirani, postali nedostopni. Bojijo se tudi, da si bodo velike multinacionalke, ki so edine sposobne pokriti visoke stroške postopkov, prilastile zasluge za programsko opremo, ki je danes nezaščitena. Zagovarjajo torej „prosto programsko opremo“ in zavračajo pomik proti ameriškemu modelu, kjer se lahko praktično vse patentira. Zagovorniki proste programske opreme poudarjajo pomen dostopa do novih tehnologij za demokracijo in politični vidik tega vprašanja.
Razprava še ni končana
Poslanci so bili razdeljeni glede tega vprašanja, o katerem so razpravljali tri leta in zdelo se je, da bo težko priti do kompromisa. Kljub temu so dosegli septembra 2003. Z izrazitvijo soglasja v zvezi s patentiranjem „računalniško izvedenih izumov“ so zmanjšali obseg uporabe direktive, da bi preprečili patentiranje programske opreme kot take. Svet je glavne predloge sprememb Parlamenta zavrnil. Na koncu je Parlament, ker kompromis na podlagi skupnega stališča držav članic ni bil možen, zavrnil celotno besedilo.
Prvič se je zgodilo, da so poslanci ocenili, da je dodaten krog pogajanj nepotreben (spravni postopek, predviden s pogodbo), ker so bile razlike prevelike. Poleg tega se poslanci niso slepili glede stališča Sveta in Komisije v zvezi s tem vprašanjem. Tako je po besedah poročevalca Michela Rocarda, francoskega socialista, Parlament s svojim glasovanjem izrazil „ skupno, soglasno jezo glede nedopustnega načina, na katerega je bil obravnavan“ s strani obeh drugih institucij. Dokazali sta „popoln, celo sarkastičen prezir do odločitev Parlamenta na prvi obravnavi“ .
Težko je reči, ali in kdaj bo Evropska komisija predstavila nov predlog o patentabilnosti programske opreme. Toda razprava še ni končana in zagovorniki obeh strani so pripravljeni. Enake dileme so se pojavile pri razpravah o zaščiti zdravil ali biogenetskih izumih. V svetu, v katerem vladajo nove tehnologije, je težava dostopa do izumov in cena njihove uresničitve bolj aktualna kot kadar koli doslej. Presega pravni in gospodarski okvir. Uradna stran Evropskega patentnega urada
SL
1
PHOTO
20050818PHT00032.jpg
SL
2
LINK
http://www.european-patent-office.org/index.en.php
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
