Zakaj gre pri sporazumu ACTA?
Informacijska družba
2012-03-05 - 12:37
Trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju (ACTA) je bil sporen že od začetka. Cilj sporazuma je učinkovitejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni. Mnoge razvite države so mnenja, da ponarejanje in piratstvo škodi njihovim gospodarstvom. Nasprotniki pa se bojijo, da bo Acta ščitila interese velikih podjetij na škodo pravic državljanov.
Usoda sporazuma je sedaj v rokah Evropskega parlamenta, saj brez njegove odobritve Acta v Evropski uniji ne more stopiti v veljavo. Na tem mestu se bodo zbirale vse informacije o Acti in o tem, kako bo Parlament sprejel svojo odločitev. Tu boste našli najnovejše novice, podrobnosti o sejah odborov, na katerih bodo obravnavali Acto, ter koristne povezave do ustreznih dokumentov, ki bodo objavljene na spletišču EP .
Kaj morate vedeti o Acti?
Acto, sporazum o ponarejanju in kršitvah avtorskih pravic na internetu, je do sedaj podpisalo 30 držav v EU in po svetu, vendar lahko začne veljati le po odobritvi Evropskega parlamenta. V prihodnjih mesecih bo Parlament odobril ali zavrnil sporazum in tako odločil o njegovi usodi. Za kaj pri tem sploh gre? Kaj skuša Acta doseči? Zakaj proti sporazumu protestirajo skupine po vsem svetu? Kako bo Parlament sprejel svojo odločitev in kako boste lahko vi spremljali ta proces? Več o tem v nadaljevanju.
Kaj je ACTA?
Cilj trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) je učinkovitejše uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na mednarodni ravni. Mnoge razvite države skrbi, da ponarejanje in piratstvo zelo škodi njihovim gospodarstvom. OECD je leta 2005 objavila oceno, da je obseg mednarodne trgovine s ponarejenimi in piratskimi izdelki brez digitalnih izdelkov okrog 200 milijard dolarjev.
Kaj spada v okvir sporazuma?
Vse od ponarejenih izdelkov pa do kršitev avtorskih pravic na internetu.
Kdo sodeluje pri Acti?
Pri pogajanjih so bile udeležene EU in njene države članice, ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska, Mehika, Maroko, Nova Zelandija, Singapur, Južna Koreja in Švica. Ko bo sporazum začel veljati, se mu bo lahko pridružila vsaka članica Svetovne trgovinske organizacije (WTO).
Zakaj je ACTA sporna?
Kritiki se bojijo, da bo Acta ščitila interese velikih podjetij na škodo pravic državljanov, in vidijo izvajanje sporazuma na internetu kot grožnjo zasebnosti in človekovim pravicam. Poleg tega so kritike usmerjene tudi na nepregledno naravo pogajanj, saj na njih niso sodelovale civilna družba in države v razvoju.
Katere države so že podpisale sporazum?
V EU so sporazum podpisale vse države razen Cipra, Estonije, Slovaške, Nemčije in Nizozemske. Izven EU so podpisnice ZDA, Avstralija, Kanada, Japonska, Maroko, Nova Zelandija, Singapur in Južna Koreja.
Zakaj je vloga Evropskega parlamenta bistvenega pomena?
Parlament mora sporazum odobriti, preden ta lahko začne veljati. Brez te odobritve ni sporazuma. Od Lizbonske pogodbe naprej ima Parlament pravico veta na večino mednarodnih pogodb, ki jih sklene EU.
Kakšne možnosti ima na voljo Evropski parlament?
Parlament ne more spremeniti besedila sporazuma, uradno ga lahko le odobri ali pa ne. Pred tem lahko uporabi tudi možnost posredovanja sporazuma Sodišču Evropske unije, ki naj presodi o usklajenosti sporazuma s pravnim redom EU. Če se to zgodi, Acta ne more začeti veljati, preden Sodišče ne sprejme odločitve. Ker ni postavljenega nobenega zakonskega roka za odgovor, bi Parlament teoretično lahko zadevo pustil nerešeno, kar bi dejansko preprečilo začetek veljavnosti sporazuma, saj je za to izrecno potrebna odobritev Parlamenta.
Kako bo Evropski parlament sprejel svojo odločitev?
Evropski parlament je zavezan k odprtemu ravnanju in dejavno spodbuja ljudi, naj se vključijo v proces, si ogledajo dokumente Parlamenta ali spremljajo seje, ki so večinoma predvajane v živo na spletišču EP.
Priprave bodo izvedli parlamentarni odbori. Odbor za mednarodno trgovino bo pristojni odbor in bo za Parlament pripravil priporočilo o odobritvi ali o zavrnitvi Acte. Odbor je za pripravo osnutka stališča Parlamenta izbral evropskega poslanca iz Velike Britanije Davida Martina, člana skupine S&D. Svoje mnenje o Acti pa bodo pripravili še štirje drugi odbori: Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, Odbor za pravne zadeve, Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbor za razvoj. Več mesecev bodo razpravljali z čim več zainteresiranimi stranmi, da bi uporabili njihovo védenje in strokovno znanje ter prišli do utemeljenega sklepa. Večino sej, če ne vseh, bomo prenašali v živo na spletišču Parlamenta. Ko bo priporočilo za evropske poslance pripravljeno, bo na voljo tudi javnosti. Parlament bo zatem glasoval o Acti na plenarnem zasedanju v Strasbourgu, ki ga lahko spremljate v živo na našem spletišču.
Kakšno je bilo stališče Evropskega parlamenta o Acti do sedaj?
Do sedaj je Evropski parlament sprejel tri resolucije, v katerih je pozival Komisijo, naj objavi dokumente v zvezi z Acto in dodeli Parlamentu večjo vlogo pri pogajanjih o vsebini:
v resoluciji z dne 11. marca 2009 je Komisijo pozval, naj „nemudoma objavi vse dokumente v zvezi z mednarodnimi pogajanji o sporazumu ACTA, ki trenutno potekajo“,
v resoluciji z dne 10. marca 2010 je zavrnil tajnost podatkov o Acti („obžaluje namerno odločitev strani, da se ne bodo pogajale prek priznanih mednarodnih organizacij, kot sta Svetovna organizacija za intelektualno lastnino in Svetovna trgovinska organizacija“)(„izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem preglednega postopka pri vodenju pogajanj o sporazumu ACTA, kar je v nasprotju z duhom in črko PDEU“),
v resoluciji z dne 24. novembra 2010 pozdravlja Acto kot korak v pravi smeri ter poziva Komisijo, naj potrdi, da sporazum ne bo vplival na temeljne svoboščine in na obstoječo zakonodajo.
Kaj se zgodi, če Evropski parlament odobri sporazum?
Sporazum morajo podpisati še Ciper, Estonija, Slovaška, Nemčija in Nizozemska, vse države članice pa ga morajo še ratificirati, preden lahko začne veljati.
Kaj se zgodi, če Evropski parlament ne odobri sporazuma?
Acta v EU ne bo mogla začeti veljati. Brez odobritve Parlamenta ni mogoče doseči nobenega sporazuma. Če pa sporazum ratificira šest držav izven EU, bo sporazum začel veljati v teh državah.
Kako lahko najdem novice o tej temi v Evropskem parlamentu?
Ta članek bomo redno posodabljali. Na spletišču bodo najavljeni prenosi sej v živo, tam bodo tudi povezave do objavljenih dokumentov. Redne objave novic bodo na voljo tudi na straneh Parlamenta na Facebooku in na Twitterju (v 22 jezikih).
20120220STO38574
SL
1
PHOTO
20120221PHT38676.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
