KONČNO
A6-0270/2007
2.7.2007
*
POROČILO
o predlogu Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njenega varovanja
(KOM(2006)0787 – C6‑0053/2007 – 2006/0276(CNS))
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
Poročevalka:
Jeanine Hennis-Plasschaert
PE 384.638v03-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................24
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ..................................26
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................38
MNENJE Odbora za promet in turizem ...................................................................52
POSTOPEK..............................................................................................................................55
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njenega varovanja
( KOM(2006)0787 – C6‑0053/2007 – 2006/0276(CNS) )
(Postopek posvetovanja)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije ( KOM(2006)0787 ),
– ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C6-0053/2007 ),
– ob upoštevanju sklepov Sveta s 1. in 2. decembra 2005 o načelih za evropski program o ključni infrastrukturi,
– ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2005 Evropskemu svetu in Svetu o varovanju kritične infrastrukture v okviru boja proti terorizmu
UL C 124 E, 25.5.2006, str. 250. ,
– ob upoštevanju člena 51 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za promet in turizem ( A6-0270/2007 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;
3. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;
4. poziva k začetku spravnega postopka v skladu s Skupno izjavo z dne 4. marca 1975, če ima Svet namen odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;
5. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;
6. naroči predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanju njenega varovanja
Predlog Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju prednostnih sektorjev evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanju njenega varovanja
Obrazložitev
Državam članicam Komisije ni treba obveščati o ključni evropski infrastrukturi. To bi bilo v nasprotju z nacionalnimi varnostnimi interesi. Evropski seznam, na katerem bi bila na enem mestu zbrana vsa ključna infrastruktura, ne bi smel obstajati v takšni obliki.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 2
(2) Komisija je 17. novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture, v kateri so bile navedene politične možnosti za oblikovanje programa in informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN). Prejeti odgovori na Zeleno knjigo so jasno pokazali potrebo po vzpostavitvi okvira Skupnosti glede varovanja ključne infrastrukture. Priznana je bila potreba po povečanju zmogljivosti varovanja ključne infrastrukture v Evropi in po pomoči pri zmanjšanju šibkih točk glede ključnih infrastruktur. Poudarjen je bil pomen načela subsidiarnosti in dialoga med zainteresiranimi stranmi.
(2) Komisija je 17. novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture, v kateri so bile navedene politične možnosti za oblikovanje programa in informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN). Prejeti odgovori na Zeleno knjigo so izpostavili možno dodano vrednost okvira Skupnosti glede varovanja ključne infrastrukture. Priznana je bila potreba po povečanju zmogljivosti varovanja ključne infrastrukture v Evropi in po pomoči pri zmanjšanju šibkih točk glede ključnih infrastruktur. Poudarjen je bil pomen ključnih načel subsidiarnosti , sorazmernosti in dopolnjevanja kot tudi dialoga med zainteresiranimi stranmi.
Obrazložitev
Stvarnejši zapis.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 3
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče v postopku varovanja ključne infrastrukture, grožnja terorizma pa mora biti na prvem mestu. Če se ugotovi, da je stopnja varnostnih ukrepov zoper posebej nevarno grožnjo v sektorju ključne infrastrukture ustrezna, se morajo zainteresirane strani osredotočiti na druge grožnje, ki so jim izpostavljene .
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba v postopku varovanja ključne infrastrukture upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče , kot tudi evidentirati strukturno pogojene grožnje . Grožnja terorizma pa mora vseeno biti na prvem mestu.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 4
(4) Glavna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je zdaj v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. To se ne sme spremeniti.
(4) Glavna in končna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. Glede na to, da državne službe najbolje poznajo razmere v svojih državah, bi se pri evropski ključni infrastrukturi veljalo ravnati po pristopu „od spodaj navzgor“.
Obrazložitev
Prav je, da je jasno opredeljeno, da je prva in končna odgovornost v rokah držav članic. Delovanje Skupnosti ne bi smelo voditi v podvajanje dela, ki ga te že vršijo.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 4 a (novo)
(4a) Varovanje ključnih infrastruktur je bistvenega pomena za notranjo varnost Evropske unije in blaginjo njenih državljanov. Končno lahko uničenje ali okvara nekaterih infrastruktur uniči človeška življenja, okolje in gospodarske dobrine ter trajno škoduje zaupanju javnosti v državno zaščito in socialno skrbstvo.
Obrazložitev
Poudariti je treba vplive uničenja ali okvare nekaterih infrastruktur. Nenazadnje je mogoče določila iz predloga direktive upravičiti zgolj z možnimi posledicami oziroma njihovim preprečevanjem.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 5
V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na dve ali več držav članic ali na državo članico , v kateri se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti in določiti s skupnim postopkom. Potrebo za izboljšanje varovanja takšnih ključnih infrastruktur je treba oceniti v skladu s skupnim okvirom . Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
(5) V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na tri ali več držav članic ali na vsaj dve državi članici , v katerih se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti s skupnim postopkom. Na podlagi skupnih meril je treba sestaviti seznam prednostnih sektorjev s ključnimi evropskimi infrastrukturami. Varovanje takšnih ključnih infrastruktur je treba opredeliti v skladu s skupnim okvirom ravnanja, ki bo države članice zavezoval, da s sprejetjem ustreznih ukrepov zmanjšajo možne nevarnosti za ključne infrastrukture na svojem ozemlju . Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 5 a (novo)
(5a) V določenih sektorjih je že veliko ukrepov, ki urejajo ugotavljanje, določanje in varovanje ključne infrastrukture. Morebitna prihodnja ureditev na ravni Skupnosti ne sme voditi v podvajanje predpisov v teh sektorjih, ne da bi se povečala varnost.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 6
(6) Ker imajo različni sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja ključne infrastrukture, je treba oblikovati pristop Skupnosti za varovanje ključne infrastrukture in ga izvajati ob upoštevanju sektorskih posebnosti in obstoječih sektorskih ukrepov na ravni EU in nacionalni ter regionalni ravni in po potrebi tudi obstoječe čezmejne medsebojne dogovore glede pomoči med lastniki/upravljavci ključne infrastrukture. Glede na zelo pomembno vključenost zasebnega sektorja pri nadzoru in upravljanju tveganj, načrtovanju neprekinjenosti delovanja in obnovi po nesrečah, bo pristop Skupnosti moral spodbuditi polno vključenost zasebnega sektorja. Potrebno je oblikovanje skupnega seznama sektorjev ključne infrastrukture, da se olajša izvajanje pristopa za varovanje ključne infrastrukture po posameznih sektorjih.
(6) Ker imajo različni sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja ključne infrastrukture, je treba oblikovati pristop Skupnosti za varovanje ključne infrastrukture in ga izvajati ob upoštevanju sektorskih posebnosti in obstoječih sektorskih ukrepov na ravni EU in nacionalni ter regionalni ravni in po potrebi tudi obstoječe čezmejne medsebojne dogovore glede pomoči med lastniki/upravljavci ključne infrastrukture. Glede na zelo pomembno vključenost zasebnega sektorja pri nadzoru in upravljanju tveganj, načrtovanju neprekinjenosti delovanja in obnovi po nesrečah, bi pristop Skupnosti moral zagotoviti polno vključenost zasebnega sektorja. Potrebno je oblikovanje skupnega seznama sektorjev ključne infrastrukture, da se olajša izvajanje pristopa za varovanje evropske ključne infrastrukture po posameznih sektorjih.
Obrazložitev
Glede na to, da je večina ključne infrastrukture v zasebni lasti in upravi, bi moral pristop EU v celoti vključevati zasebni sektor in biti – ob upoštevanju sektorskih značilnosti – oblikovan na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 6 a (novo)
(6a) Ključna infrastruktura mora biti oblikovana tako, da se zmanjša število povezav s tretjimi državami in lokalizacija v teh državah . Lokalizacija elementov ključnih infrastruktur zunaj Evropske unije povečuje tveganje za teroristične napade z razpršenimi vplivi na celotno infrastrukturo, tveganje za dostop teroristov do podatkov, hranjenih zunaj Evropske unije, in tveganje za neskladnost z zakonodajo Skupnosti, kar bi ogrozilo celotno infrastrukturo .
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 7
(7) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora oblikovati varnostni načrt upravljavca, v katerem bodo ugotovljene ključne infrastrukturne zmogljivosti in navedene ustrezne varnostne rešitve za varovanje teh infrastrukturnih zmogljivosti. Varnostni načrt upravljavca mora upoštevati oceno šibkih točk, groženj in tveganj, kot tudi vse ostale zadevne informacije, ki jih zagotovijo organi države članice.
(7) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora oblikovati varnostni načrt upravljavca, v katerem bodo ugotovljene ključne infrastrukturne zmogljivosti in navedene ustrezne varnostne rešitve za varovanje teh infrastrukturnih zmogljivosti. Varnostni načrt upravljavca mora upoštevati oceno šibkih točk, groženj in tveganj, kot tudi vse ostale zadevne informacije, ki jih zagotovijo organi države članice. Varnostne načrte upravljavcev je treba posredovati kontaktnim točkam za varovanje ključne infrastrukture v državah članicah. Za izpolnitev zahteve po vzpostavitvi in posodabljanju varnostnega načrta upravljavca bi lahko zadoščala skladnost z obstoječimi sektorskimi varnostnimi ukrepi.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 8
(8) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora imenovati varnostnega uradnika za zvezo, da se olajša sodelovanje in komunikacija med zadevnimi organi varovanja nacionalne ključne infrastrukture.
(8) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora imenovati varnostnega uradnika za zvezo, da se olajša sodelovanje in komunikacija med zadevnimi organi varovanja nacionalne ključne infrastrukture. Za izpolnitev zahteve po imenovanju varnostnega uradnika za zvezo bi lahko zadoščala skladnost z obstoječimi sektorskimi varnostnimi ukrepi.
Obrazložitev
Pristop Skupnosti bi moral biti – ob upoštevanju sektorskih značilnosti – oblikovan na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov . Za vsako ceno bi se bilo treba izogniti navzkrižjem ali podvajanjem .
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 10
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje šibkih točk , groženj in tveganj za infrastrukturne zmogljivosti.
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti in izvajati skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje groženj in tveganj ter strukturnih šibkih točk za infrastrukturne zmogljivosti.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 11
(11) Samo skupni okvir lahko zagotovi potrebno podlago za usklajeno izvajanje ukrepov za varovanje evropske ključne infrastrukture in jasno določi odgovornosti vseh zadevnih zainteresiranih strani . Lastnikom /upravljavcem evropske ključne infrastrukture mora biti omogočen dostop do najboljših praks in metodologij glede varovanja ključne infrastrukture.
(11) Z določitvijo odgovornosti vseh zadevnih zainteresiranih strani lahko skupni okvir zagotovi potrebno podlago za usklajeno izvajanje ukrepov za varovanje evropske ključne infrastrukture. Državam članicam in lastnikom /upravljavcem evropske ključne infrastrukture mora biti omogočen dostop do najboljših praks in metodologij glede varovanja ključne infrastrukture.
Obrazložitev
Prvotni zapis uvodne izjave je premočan.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 12
(12) Učinkovita zaščita ključne infrastrukture zahteva komunikacijo, usklajevanje in sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. To se najlažje doseže z imenovanjem kontaktnih točk za varovanje ključne infrastrukture v vsaki državi članici, ki morajo uskladiti vprašanja glede varovanja ključne infrastrukture znotraj države, kot tudi z drugimi državami članicami in Komisijo.
(12) Učinkovita zaščita evropske ključne infrastrukture zahteva komunikacijo, usklajevanje in sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. To se najlažje doseže z imenovanjem kontaktnih točk za varovanje evropske ključne infrastrukture v vsaki državi članici, ki morajo uskladiti vprašanja glede varovanja ključne infrastrukture znotraj države, kot tudi z drugimi državami članicami in Komisijo.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 13
(13) Da se razvijejo dejavnosti varovanja ključne infrastrukture na področjih, ki zahtevajo določeno stopnjo zaupnosti, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te direktive. Določene informacije o varovanju ključne infrastrukture so takšne, da bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito javnega interesa glede javne varnosti. Določena dejstva o ključni infrastrukturni zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za načrtovanje in delovanje z namenom povzročanja nesprejemljivih posledic za objekte ključne infrastrukture, morajo biti zaupna, dostop do njih pa dovoljen samo po potrebi tako na ravni Skupnosti kot na ravni države članice.
(13) Da se razvijejo dejavnosti varovanja evropske ključne infrastrukture na področjih, ki zahtevajo določeno stopnjo zaupnosti, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te direktive. Določene informacije o varovanju evropske ključne infrastrukture so takšne, da bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito javnega interesa glede javne varnosti. Določena dejstva o ključni infrastrukturni zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za načrtovanje in delovanje z namenom povzročanja nesprejemljivih posledic za objekte ključne infrastrukture, morajo biti zaupna, dostop do njih pa dovoljen samo po potrebi tako na ravni Skupnosti kot na ravni države članice.
Predlog spremembe
16
Uvodna izjava 14
(14) Izmenjava informacij v zvezi s ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani. Za spodbujanje izmenjave informacij mora biti za gospodarstvo jasno, da koristi od posredovanja informacij o ključni infrastrukturi prevladajo nad stroški za gospodarstvo in družbo na splošno. Zato je treba izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture spodbujati.
(14) Izmenjava informacij v zvezi z evropsko ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani.
Obrazložitev
Neprimerno.
Predlog spremembe
17
Uvodna izjava 15
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali še naprej uporabljati in pomagati pri splošnemu izvajanju te direktive .
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi in pravni predpisi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali izvajati in uporabljati ter pomagati pri izboljšanju javne varnosti . Pri tem je treba preprečiti podvajanje in protislovja s to direktivo ter nastanek dodatnih stroškov brez izboljšanja varnosti.
Obrazložitev
Ne gre le za samo izvajanje direktive, pač pa za nov prispevek k javni varnosti. Namen dodanega besedila o preprečevanju podvajanja in protislovij je zagotoviti želeno učinkovitost predpisov. Zato je treba uvesti skladen in učinkovit sistem, ki ne bo posegal na druga področja. Poleg tega je treba preprečiti nastanek nepotrebnega birokratskega bremena brez izboljšanja varnosti.
Predlog spremembe
18
Uvodna izjava 17
(17) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, in sicer vzpostaviti postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur in oblikovati skupni pristop za oceno potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur, ter se jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta direktiva ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje teh ciljev.
(17) Ker države članice v vseh primerih ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, in sicer vzpostaviti postopek za ugotavljanje in določanje prednostnih sektorjev evropskih ključnih infrastruktur in oblikovati skupni pristop za oceno potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur, ter se jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta direktiva ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje teh ciljev. V zvezi s sorazmernostjo je treba pozornost nameniti zlasti finančni sprejemljivosti za lastnike ali upravljavce in za države članice.
Predlog spremembe
19
Člen 1
Ta direktiva določa postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur ter skupni pristop k oceni potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur.
Ta direktiva določa postopek za ugotavljanje in določanje prednostnih sektorjev evropskih ključnih infrastruktur ter skupni pristop k oceni potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur.
Obrazložitev
Državam članicam Komisije ni treba obveščati o ključni evropski infrastrukturi. To bi bilo v nasprotju z nacionalnimi varnostnimi interesi. Evropski seznam, na katerem bi bila na enem mestu zbrana vsa ključna infrastruktura, ne bi smel obstajati v takšni obliki.
Predlog spremembe
20
Člen 2, točka (b)
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na dve ali več držav članic ali na eno državo članico , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na tri ali več držav članic ali na vsaj dve državi članici , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
Obrazložitev
Evropski pristop je upravičen, če bi bile prizadete vsaj tri države članice oziroma vsaj dve državi članici, v katerih se ključna infrastruktura ne nahaja.
Predlog spremembe
21
Člen 2, točka (d)
(d) „Šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
(d) „ Strukturna šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
(Sprememba velja za obravnavano besedilo v celoti. Če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)
Obrazložitev
Potrebno pojasnilo.
Predlog spremembe
22
Člen 3, odstavek 1
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3) . Spremenijo se lahko v skladu s postopkom iz člena 11(3).
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, temeljijo na obstoječih zaščitnih merilih in se sprejmejo ter spremenijo v skladu s členom 308 Pogodbe ES in členom 203 Pogodbe Euratom .
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [ v enem letu po začetku veljavnosti te direktive ].
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih evropske ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [v enem letu po začetku veljavnosti te direktive].
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem , po potrebi, zadevnih zainteresiranih strani. Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje in na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov , ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem vseh zadevnih zainteresiranih strani, saj imajo sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja svoje ključne infrastrukture . Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, se uporabljajo še naprej. Za vsako ceno se je treba izogniti podvajanjem različnih aktov oziroma navzkrižjem med njimi.
Predlog spremembe
23
Člen 3, odtstavek 2
2. Prednostne sektorje, ki se uporabljajo za namene oblikovanja meril, določenih v odstavku 1, določi Komisija vsako leto izmed tistih, naštetih v Prilogi I.
Črtano
Priloga I se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 11(3), če ne razširja področja uporabe te direktive.
Obrazložitev
Predlog Komisije ne predvideva možnosti, da bi države članice vplivale na izbiro prednostnih sektorjev. Vendar morajo države članice izbrati prednostne sektorje, ker imajo končno odgovornost za varovanje ključnih infrastruktur. Države članice lahko lažje ocenijo, kateri sektorji so zanje pomembni.
Predlog spremembe
24
Člen 3, odstavek 3
3. Vsaka država članica ugotovi ključne infrastrukture, ki se nahajajo znotraj njenega ozemlja, kot tudi ključne infrastrukture zunaj svojega ozemlja, ki lahko nanjo vplivajo in izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu z odstavkoma 1 in 2.
3. Vsaka država članica ugotovi možne evropske ključne infrastrukture, ki se nahajajo znotraj njenega ozemlja, kot tudi možne evropske ključne infrastrukture zunaj svojega ozemlja, ki lahko nanjo vplivajo in izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu z odstavkoma 1 in 2. To stori najpozneje eno leto po sprejetju zadevnih meril in jih po tem stalno spremlja .
Vsaka država članica obvesti Komisijo o ključnih infrastrukturah, ki se tako ugotovijo najpozneje eno leto po sprejetju zadevnih meril, in jo po tem stalno obvešča .
Predlog spremembe
25
Člen 4, Naslov
Določanje evropske ključne infrastrukture
Ugotavljanje in določanje prednostnih sektorjev
Obrazložitev
Državam članicam Komisije ni treba obveščati o ključni evropski infrastrukturi. To bi bilo v nasprotju z nacionalnimi varnostnimi interesi. Ker pa imajo države članice končno odgovornost za varovanje ključnih infrastruktur, morajo same izbrati prednostne sektorje in biti zavezane le k obveščanju Komisije o teh sektorjih.
Predlog spremembe
26
Člen 4, odstavek –1 (novo)
–1. Vsaka država članica ugotovi prednostne sektorje, ki se nahajajo znotraj njenega ozemlja, kot tudi prednostne sektorje zunaj svojega ozemlja, ki lahko vplivajo na njeno ozemlje in izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu členom 3(1) in (2).
Vsaka država članica obvesti Komisijo o prednostnih sektorjih, ki se tako ugotovijo, najpozneje eno leto po sprejetju zadevnih meril, in jo po tem stalno obvešča.
Obrazložitev
Predlog Komisije ne predvideva možnosti, da bi države članice vplivale na izbiro prednostnih sektorjev. Vseeno pa morajo prednostne sektorje izbrati prav države članice, saj imajo končno odgovornost za varovanje ključnih infrastruktur. Države članice lahko lažje ocenijo, kateri sektorji so zanje pomembni.
Predlog spremembe
27
Člen 4, odstavek 1
1. Na podlagi priglasitev v skladu z drugim odstavkom člena 3(3) in katerih koli drugih informacij, ki so na voljo, Komisija predlaga seznam ključnih infrastruktur, ki se določijo za evropske ključne infrastrukture .
1. Na podlagi priglasitev v skladu z odstavkom –1 in katerih koli drugih informacij, ki so na voljo, Komisija predlaga seznam prednostnih sektorjev ključne infrastrukture .
Predlog spremembe
28
Člen 4, odstavek 1 a (novo)
1a. Evropska ključna infrastruktura mora biti oblikovana tako, da se zmanjša število povezav s tretjimi državami in lokalizacija v teh državah.
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
29
Člen 4, odstavek 2
2. Seznam ključnih infrastruktur, določenih kot evropska ključna infrastruktura, se sprejme v skladu s postopkom iz člena 11(3) .
2. Seznam prednostnih sektorjev ključnih infrastruktur sprejme in spreminja Svet .
Seznam se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 11(3).
Predlog spremembe
30
Člen 4, odstavek 2 a (novo)
2a. Obdelava osebnih podatkov, ki jo evropske ključne infrastrukture izvajajo neposredno ali prek posrednika in je potrebna za opravljanje njihovih dejavnosti, se izvaja v skladu z določbami Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov
UL L 281, 23.11.1995, str. 31 ter v skladu z veljavnimi načeli o varstvu podatkov. Obdelava podatkov se izvaja na ozemlju Evropske unije, kopiranje podatkov pa zaradi varnostnih razlogov ni dovoljeno v tretjih državah .
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
31
Člen 5, odstavka 1 in 2
1. Vsaka država članica od lastnikov/upravljavcev vsake evropske ključne infrastrukture, ki se nahaja na njenem ozemlju, zahteva vzpostavitev in posodabljanje varnostnega načrta upravljavca ter revizijo tega načrta najmanj vsaki dve leti.
1. Vsaka država članica od lastnikov/upravljavcev vsake evropske ključne infrastrukture, ki se nahaja na njenem ozemlju, zahteva vzpostavitev in posodabljanje varnostnega načrta upravljavca ter revizijo tega načrta najmanj vsaki dve leti.
Komisija in Svet sprejmeta seznam obstoječih ukrepov, ki se uporabljajo za posamezne sektorje, naštete v Prilogi I. Za izpolnitev zahteve po vzpostavitvi in posodabljanju varnostnega načrta upravljavca zadošča skladnost z enim ali več varnostnih ukrepov, navedenih v seznamu.
2. V varnostnem načrtu upravljavca so ugotovljene zmogljivosti evropske ključne infrastrukture in določene ustrezne varnostne rešitve za njihovo varovanje v skladu s Prilogo II. Sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca se lahko ob upoštevanju obstoječih ukrepov Skupnosti sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3) .
Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 11(2) odloči, da skladnost z ukrepi, ki se uporabljajo za posamezne sektorje, naštete v Prilogi I, izpolnjujejo zahteve za vzpostavitev in posodobitev varnostnega načrta upravljavca.
2. V varnostnem načrtu upravljavca so ugotovljene zmogljivosti evropske ključne infrastrukture in določene ustrezne varnostne rešitve za njihovo varovanje v skladu s Prilogo II. Sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca lahko ob upoštevanju obstoječih ukrepov Skupnosti sprejme Svet .
Predlog spremembe
32
Člen 5, odstavek 3
3. Lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture predloži varnostni načrt upravljavca zadevnemu organu države članice v enem letu po določitvi ključne infrastrukture za evropsko ključno infrastrukturo.
3. Lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture predloži varnostni načrt upravljavca zadevni kontaktni točki za varovanje ključne infrastrukture v enem letu po določitvi ključne infrastrukture za evropsko ključno infrastrukturo.
Če so sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca sprejete na podlagi odstavka 2, se varnostni načrt upravljavca predloži samo zadevnemu organu države članice v 1 letu po sprejetju sektorskih zahtev.
Če so sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca sprejete na podlagi odstavka 2, se varnostni načrt upravljavca predloži samo zadevni kontaktni točki varovanja ključne infrastrukture v 1 letu po sprejetju sektorskih zahtev.
Obrazložitev
Po načelu vse na enem mestu.
Predlog spremembe
33
Člen 5, odstavek 5
5. Direktiva 2005/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih izpolnjuje zahtevo za oblikovanje varnostnega načrta upravljavca.
Črtano
Obrazložitev
Če navedemo eno, izključimo druge. Glej predlagano dopolnitev odstavka 1.
Predlog spremembe
34
Člen 6, odstavek 1
1. Vsaka država članica od lastnikov/upravljavcev evropskih ključnih infrastruktur zahteva, da na svojem ozemlju imenujejo varnostnega uradnika za zvezo kot kontaktno točko za vprašanja povezana z varnostjo med lastnikom/upravljavcem infrastrukture in zadevnimi organi za varovanje ključne infrastrukture v državi članici. Varnostni uradnik za zvezo se imenuje v enem letu po določitvi ključne infrastrukture za evropsko ključno infrastrukturo.
1. Vsaka država članica od lastnikov/upravljavcev evropskih ključnih infrastruktur zahteva, da na svojem ozemlju imenujejo varnostnega uradnika za zvezo kot kontaktno točko za vprašanja povezana z varnostjo med lastnikom/upravljavcem infrastrukture in kontaktno točko za varovanje ključne infrastrukture v državi članici. Varnostni uradnik za zvezo se imenuje v enem letu po določitvi ključne infrastrukture za evropsko ključno infrastrukturo.
Komisija in Svet sprejmeta seznam obstoječih ukrepov, ki se uporabljajo za posamezne sektorje, naštete v Prilogi I. Za izpolnitev zahteve po imenovanju varnostnega uradnika za zvezo zadošča skladnost z enim ali več varnostnih ukrepov, navedenih v seznamu.
Predlog spremembe
35
Člen 6, odstavek 2
2. Vsaka država članica sporoči zadevne informacije glede ugotovljenih tveganj in groženj zadevnemu varnostnemu uradniku za zvezo ključne evropske infrastrukture.
2. Vsaka država članica sporoči zadevne informacije glede ugotovljenih tveganj in groženj zadevnemu varnostnemu uradniku za zvezo ključne evropske infrastrukture. To stori preko kontaktne točke za varovanje ključne infrastrukture.
Obrazložitev
Po načelu vse na enem mestu. Upravno breme bi moralo biti kar se da omejeno.
Predlog spremembe
36
Člen 7, odstavek 2
2. Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v vsakem sektorju, navedenem v Prilogi I , v roku 18 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
2. Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah strukturnih šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v ključnih evropskih infrastrukturah , v roku 12 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
Enoten obrazec za ta poročila se oblikuje v skladu s postopkom iz člena 11(3) .
Enoten obrazec za ta poročila oblikuje Komisija. Sprejme jih Svet .
Predlog spremembe
37
Člen 7, odstavek 3
3. Komisija na podlagi posameznega sektorja oceni , ali se za evropske ključne infrastrukture zahtevajo posebni varnostni ukrepi.
3. Komisija in države članice na podlagi posameznega sektorja ocenijo , ali se za evropske ključne infrastrukture zahtevajo posebni varnostni ukrepi. Pri tem se upoštevajo najboljše obstoječe prakse in metodologije.
Obrazložitev
V ocenjevanje ključnih sektorjev morajo biti vključene tudi države članice.
Predlog spremembe
38
Člen 7, odstavek 4
4. V skladu s postopkom iz člena 11(3) se lahko oblikujejo skupne metodologije za izvedbo ocen šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja.
4. Če je potrebno se lahko oblikujejo skupne metodologije izvedbe ocen strukturnih šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja. Pri oblikovanju skupnih metodologij se upoštevajo obstoječe metodologije.
Predlog spremembe
39
Člen 8
Komisija podpira lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih najboljših praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Komisija in države članice podpirajo lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih najboljših praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Predlog spremembe
40
Člen 10, odstavek 2
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima ustrezno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima optimalno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
Predlog spremembe
41
Člen 10, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da se informacije o varovanju ključne infrastrukture, posredovane državam članicam ali Komisiji , uporabijo izključno za namen varovanja ključnih infrastruktur.
3. Države članice in Komisija zagotovijo, da se informacije o varovanju evropske ključne infrastrukture, ki so jim posredovane, uporabijo izključno za namen varovanja evropskih ključnih infrastruktur ter da se obvezno upoštevajo načelo sorazmernosti, kar zadeva materialne vidike, ter temeljne pravice in ustanove, katere je treba zaščititi .
Predlog spremembe
42
Člen 11
1. Komisiji pomaga Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vsake kontaktne točke za varovanje ključne infrastrukture.
Črtano
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
3. Kadar gre za sklicevanje na ta odstavek, se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Rok, določen s členom 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.
4. Odbor sprejme svoj poslovnik.
Obrazložitev
Pri sprejetju izvedbenih ukrepov ali izmenjavi najboljših praks je treba uporabiti strukture, ki so na področju civilne zaščite že na voljo (delavnice itd.) Ustanovitev novega odbora ni potrebna.
Predlog spremembe
43
Člen 12, odstavek 1, pododstavek 1
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2007 . Besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo nemudoma posredujejo Komisiji.
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2008 . Besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo nemudoma posredujejo Komisiji.
Obrazložitev
Podaljšanje roka za prenos je nujno, saj je nemogoče pričakovati, da bo direktiva prenesena do konca leta 2007.
Predlog spremembe
44
Priloga I, Naslov
Seznam sektorjev ključne infrastrukture
Seznam možnih sektorjev ključne infrastrukture
Obrazložitev
Pojasnilo.
Predlog spremembe
45
Priloga I, sektor III, podsektor 9
Radijska komunikacija in navigacija
Radijska komunikacija, navigacija in spektra za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID)
Predlog spremembe
46
Priloga I, sektor III, podsektor 19
Infrastrukture in sistemi za plačila in obračun ter poravnavo
Infrastrukture in sistemi za plačila in obračun ter poravnavo ter njihovi izvajalci storitev
Predlog spremembe
47
Priloga I, sektor VII, podsektor 19 a (novo)
19a Bančništvo in zavarovalništvo
OBRAZLOŽITEV
SPLOŠNO OZADJE:
Evropski svet je junija 2004 zaprosil Komisijo, naj pripravi celovito strategijo za varovanje ključne infrastrukture.
Komisija je 20. oktobra 2004 sprejela Sporočilo o varovanju ključne infrastrukture v boju proti terorizmu, v katerem je dala jasne predloge o tem, kaj bi v Evropi okrepilo preprečevanje terorističnih napadov na ključno infrastrukturo (KI), pripravljenost in odziv nanje.
Svet je v sklepih o „preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na teroristične napade“ in „solidarnostnem programu EU o posledicah terorističnih groženj in napadov“, ki jih je sprejel decembra 2004, podprl namero Komisije, da predlaga Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), in se strinjal z vzpostavitvijo informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN) pri Komisiji.
Komisija je novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o Evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP), v kateri so bile določene politične možnosti o načinu vzpostavitve EPCIP in CIWIN s strani Komisije.
Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve (PNZ) pozval Komisijo, naj do junija 2006 pripravi predlog EPCIP.
Ta predlog direktive predstavi ukrepe, ki jih predlaga Komisija glede ugotavljanja in določanja evropskih ključnih infrastruktur (EKI) ter ocene potrebe za izboljšanje njihovega varovanja.
Pravna podlaga predloga je člen 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Zbrane so bile informacije od vseh zadevnih zainteresiranih strani.
Glede na to, da na ravni EU trenutno ni horizontalnih določb o varovanju ključne infrastrukture, je namen predloga Komisije ustvariti horizontalni okvir za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur in za oceno potreb za izboljšanje njihovega varovanja.
Po predlogu Komisije lahko samo skupni okvir – v obliki direktive – zagotovi potrebno podlago za usklajeno in enotno izvajanje ukrepov za okrepitev varovanja EKI, kot tudi jasna opredelitev zadevnih odgovornosti zainteresiranih strani EKI. Nezavezujoči prostovoljni ukrepi so sicer prilagodljivi, vendar ne zagotavljajo potrebne trdne podlage, ker ne zagotavljajo zadostne jasnosti o posameznih nalogah in ne pojasnjujejo pravic in obveznosti sodelujočih zainteresiranih strani EKI.
STALIŠČE POROČEVALKE:
Poročevalka podpira zamisel o skupnem okviru. Okvara ali uničenje dela infrastrukture v eni državi članici lahko negativno vpliva na več drugih držav članic in na celotno evropsko gospodarstvo. Nove tehnologije (npr. internet) in liberalizacija trga (npr. za dobavo električne energije in plina) pomenijo, da je veliko infrastrukture del širšega omrežja. V takšnem okolju so varnostni ukrepi učinkoviti le toliko kot njihov najšibkejši člen.
Ukrepanje je potrebno prav zaradi izpostavljenosti ključnih infrastruktur in posledične izpostavljenosti z njimi povezanih storitev. Učinkovito varovanje izpostavljenih ključnih infrastruktur in storitev zahteva sporočanje, usklajevanje in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi na nacionalni ravni in na ravni EU.
Poleg tega iz preteklih izkušenj vemo, da bodo šefi držav EU v primeru terorističnega napada v oseminštiridesetih urah zahtevali nove predloge v zvezi z varnostjo, kar pomeni, da predlogi ne bodo nujno najkakovostnejši. V najslabšem primeru lahko celo pridejo na plan z ukrepi, ki so nesorazmerni in ne prav pregledni, kot so denimo ukrepi o omejevanju vnosa tekočin, ki jih potniki lahko vzamejo s seboj na letalo.
Vzpostavitev horizontalnih določb na ravni EU, ki bodo upoštevale kompleksne procese in povezave med ključnimi infrastrukturami s čeznacionalno razsežnostjo, je torej povsem upravičena.
Seveda je hkrati prav, da se zavedamo, da bi morala EU podpreti, ne podvojiti, dela držav članic. Zato bi bil primeren pristop od spodaj navzgor, saj državne službe same najbolje vedo, kaj se dogaja v njihovih državah.
Poročevalka dalje zastopa stališče, da je evropski pristop upravičen edino, če bi bile prizadete vsaj tri države članice oziroma vsaj dve državi članici, v katerih se takšna infrastruktura ne nahaja.
Opozoriti želi tudi, da je glavna in končna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. Zelo pomembno je tudi, da se v priprave polno vključi zasebni sektor, ki ima ustrezne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja ključne infrastrukture.
Poročevalka bi rada še poudarila, da bi se bilo treba za vsako ceno izogniti podvajanjem različnih aktov oziroma navzkrižjem med njimi. Zaradi tega bi bilo prav, da bi pri morebitnih prihodnjih skupnih metodologijah za izvedbo ocen upoštevali že obstoječe metodologije. Medsektorska in sektorska merila bi morala biti oblikovana na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov, upoštevati pa bi morala značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, je prav, da se uporabljajo še naprej. Za izpolnitev zahteve po oblikovanju in posodabljanju varnostnega načrta upravljavca in/ali zahteve po imenovanju varnostnega uradnika za zvezo pa bi morala zadoščati že skladnost z enim ali več varnostnih ukrepov, navedenih v seznamu.
Poročevalka končno meni, da bi moralo biti upravno breme kar se da omejeno. K temu bi med drugim lahko prispevalo spoštovanje načela ene same, centralne točke.
13.6.2007
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njenega varovanja
( KOM(2006)0787 – C6‑0053/2007 – 2006/0276(CNS) )
Pripravljavec mnenja:
Harald Ettl
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Komisija je predložila predlog v zvezi z ukrepi za izboljšanje evropskega kriznega upravljanja, ki temelji na haaškem programu s 5. novembra 2005 in zajema učinkovito upravljanje kriz, ki prizadenejo dve ali več držav članic, boljšo civilno zaščito v primeru naravnih nesreč in varovanja ključne infrastrukture v okviru boja proti terorizmu, ter v zvezi s pripravljalnim delom Komisije v okviru zelene knjige s 17. novembra 2005.
Ključno infrastrukturo predstavljajo materialni in informacijsko-tehnološki obrati, omrežja, storitve in premoženja, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivalo na zdravje, varnost ali gospodarsko blaginjo državljanov ali na učinkovito delovanje vlad držav članic. Ključna infrastruktura obsega mnoge sektorje gospodarstva in vključuje bančništvo in finance, promet in dostavo, energetiko, javne gospodarske službe, zdravstvo, zdravstvo, oskrbo s hrano in komunikacijami ter tudi ključne državne službe.
Varovanje ključne infrastrukture je v EU poleg notranje varnosti osrednje vprašanje evropskega družbenega sistema. Uničenje ključne infrastrukture lahko s psihološkega vidika povzroči popolno izgubo zaupanja javnosti v EU. Trenutno se predpisi glede kriznega upravljanja v posameznih državah članicah EU zelo razlikujejo. Ravno zato predlog Komisije predvideva, da se kritična infrastruktura v Evropi ugotovi in določi s skupnim postopkom.
Pogoj za dejavno krizno upravljanje je vzdrževanje vseh potrebnih sistemov informacijske tehnologije in telekomunikacij. Ta dva sektorja imata prečno infrastrukturo, obenem pa predstavljata ključno infrastrukturo za druge ključne infrastrukture, na primer monetarni, finančni in zavarovalniški sektor. Usmerjenemu napadu na podatkovno omrežje ECB, veliko banko ali frankfurtsko borzo se je treba nemudoma zoperstaviti tako na tehnični kot na institucionalni ravni.
Za velike družbe je čezmejno delovanje neizogibno. Evropska anketa iz leta 2000 je pokazala, da več kot polovica zadevnih podjetij ne izvaja presoje varnosti. Možnost zlorabe spletnih strežnikov olajša delovanje skupinam skrajnežev in teroristične skupine se v okviru svoje uporabe informacijskih tehnologij najraje poslužujejo prav tega načina.
V primeru naravnih nesreč sta zlasti ranljivi mednarodna infrastruktura in infrastruktura, za katero skoraj ne obstajajo nadomestne druge možnosti. Na to šibko točko je zelo dobro opozoril izpad elektrike v evropskem prenosnem omrežju 4. novembra 2006. Kljub obstoju nacionalnih vodovodov lahko pride do težav z oskrbo s podzemno, izvirsko in rečno vodo, ki niso omejene le na eno državo.
Prav tako je treba poskrbeti, da se v okviru povezav mednarodnega železniškega prometa in naprav za nadzor letalskega pometa v primeru krize lahko zanese na evropsko logistiko in protiukrepe.
Zavarovalnice in pozavarovalnice se zaradi narave svojih poslov že mnogo let ukvarjajo z vprašanjem upravljanja tveganja. Vprašanja upravljanja tveganj za zavarovalnice so bila že obravnavana v prejšnjih direktivah, na primer v direktivi o paketu „Solventnost I“, tako glede podatkov kot glede kritja materialne škode; v paketu „Solventnost II“ bo treba te določbe posodobiti, da bo upoštevano povečanje tveganj. Pri zavarovanjih je treba kljub potrebni sorazmernosti razmisliti tudi o dodatnem jamstvenem tveganju, ki bi ga po možnosti krila država.
Pripravljavec mnenja pozdravlja in podpira namen Komisije, da se ukrepi za varovanje ključne infrastrukture uskladijo na evropski ravni. Vendar je treba paziti, da se pri kreditnih poslih evropskega sistema centralnih bank prepreči podvajanje predpisov o obstoječih sektorskih ukrepih, na primer v zvezi s priporočili za sisteme poravnave, standardi za poračun in poravnavo vrednostnih papirjev v EU ter standardi za uporabo sistemov poravnave vrednostnih papirjev v EU.
Združevanju zavezujočih in nezavezujočih ukrepov mora slediti realistično razmerje med stroški in koristmi za evropsko dodano vrednost.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da vključi v svoje poročilo naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 3
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče v postopku varovanja ključne infrastrukture, grožnja terorizma pa mora biti na prvem mestu. Če se ugotovi, da je stopnja varnostnih ukrepov zoper posebej nevarno grožnjo v sektorju ključne infrastrukture ustrezna, se morajo zainteresirane strani osredotočiti na druge grožnje, ki so jim izpostavljene.
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče v postopku varovanja ključne infrastrukture. Treba je zajeti tudi strukturno pogojene grožnje , grožnja terorizma pa mora biti na prvem mestu. Če se ugotovi, da je stopnja varnostnih ukrepov zoper posebej nevarno grožnjo v sektorju ključne infrastrukture ustrezna, se morajo zainteresirane strani osredotočiti na druge grožnje, ki so jim izpostavljene.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potreben dodatek.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 4
(4) Glavna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je zdaj v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. To se ne sme spremeniti.
(4) Glavna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je zdaj v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. To se tudi v prihodnje ne sme spremeniti.
Obrazložitev
Predlog spremembe pojasnjuje nacionalno odgovornost.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 5
(5) V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na dve ali več držav članic ali na državo članico, v kateri se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti in določiti s skupnim postopkom. Potrebo za izboljšanje varovanja takšnih ključnih infrastruktur je treba oceniti v skladu s skupnim okvirom. Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
(5) V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na tri ali več držav članic ali na dve državi članici, v katerih se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti in določiti s skupnim postopkom. Potrebo za izboljšanje varovanja takšnih ključnih infrastruktur je treba oceniti v skladu s skupnim okvirom. Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
Obrazložitev
Predlog spremembe upošteva načelo subsidiarnosti.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 5 a (novo)
(5a) V določenih sektorjih je že veliko ukrepov, ki urejajo ugotavljanje, določanje in varovanje ključne infrastrukture. Morebitni prihodnji ureditvi na ravni Skupnosti ne sme slediti podvajanje predpisov v teh sektorjih, ne da bi se povečala varnost.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 6 a (novo)
(6a) Ključna infrastruktura mora biti oblikovana tako, da se zmanjša število povezav s tretjimi državami in lokalizacija v teh državah. Lokalizacija elementov ključnih infrastruktur zunaj Evropske unije povečuje tveganje za teroristične napade z razpršenimi vplivi na celotno infrastrukturo, tveganje za dostop teroristov do podatkov, hranjenih zunaj Evropske unije, in tveganje za neskladnost z zakonodajo Skupnosti, kar bi ogrozilo celotno infrastrukturo .
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 10
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje šibkih točk , groženj in tveganj za infrastrukturne zmogljivosti.
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje groženj in tveganj ter strukturnih šibkih točk za infrastrukturne zmogljivosti.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 14
(14) Izmenjava informacij v zvezi s ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani. Za spodbujanje izmenjave informacij mora biti za gospodarstvo jasno, da koristi od posredovanja informacij o ključni infrastrukturi prevladajo nad stroški za gospodarstvo in družbo na splošno. Zato je treba izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture spodbujati.
(14) Izmenjava informacij v zvezi s ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani.
Obrazložitev
Predlog spremembe upošteva načelo subsidiarnosti.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 15
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali še naprej uporabljati in pomagati pri splošnemu izvajanju te direktive.
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali še naprej uporabljati in pomagati pri splošnem izvajanju te direktive, ne da bi pri tem nastali dodatni stroški zaradi ponovljenih zahtevkov, varnost pa se ne bi izboljšala.
Obrazložitev
Predlog spremembe preprečuje nastanek nepotrebnega birokratskega bremena brez izboljšanja varnosti.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 15 a (novo)
(15a) Ta direktiva ne upošteva posebnega pomena zunanje razsežnosti ključne infrastrukture kot v finančnem sektorju ali na energetskem področju.
Obrazložitev
Predlog spremembe ponazarja, da lahko imajo ključne infrastrukture tudi zunaj Evropske unije znaten vpliv, zlasti na finančnem in energetskem področju, potrebni pa so ukrepi za izboljšanje varnosti.
Predlog spremembe
10
Člen 1
Ta direktiva določa postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur ter skupni pristop k oceni potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur.
Ta direktiva določa postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur ter skupni pristop k oceni potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur pred vsemi vrstami nevarnosti .
Obrazložitev
Strategija si mora prizadevati za varstvo pred vsemi vrstami nevarnosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz terorizma ali naravnih nesreč in lahko trajnostno zmanjšujejo funkcionalnost in neokrnjenost infrastruktur. Sem spadajo med drugim človeške napake, premalo usposobljeno osebje, oddajanje del v zvezi z infrastrukturami, ki so kritične za podjetja, zunanjim izvajalcem, epidemije, vse večja odvisnost od informacijske tehnologije, mrežno povezovanje sistemov informacijske tehnologije po vsem svetu, politični nemiri itd.
Predlog spremembe
11
Člen 2, točka (b)
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na dve ali več držav članic ali na eno državo članico , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na tri ali več držav članic ali na vsaj dve državi članici , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
Predlog spremembe
12
Člen 2, točka (c), alinea 1
• javni vpliv ( število prizadetega prebivalstva);
• vpliv na prebivalstvo;
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
13
Člen 2, točka (c), alinea 2
• ekonomski vpliv (velikost gospodarske izgube in/ali poslabšanja proizvodov ali storitev);
• vpliv na notranji trg (velikost gospodarske izgube in/ali poslabšanja proizvodov ali storitev);
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
14
Člen 2, točka (d)
(d) „Šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
(d) „ Strukturna šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
15
Člen 3, odstavek 1, pododstavek 1
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3). Spremenijo se lahko v skladu s postopkom iz člena 11(3).
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, se oblikujejo na osnovi obstoječih varnostnih meril in se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3). Spremenijo se lahko v skladu s postopkom iz člena 11(3).
Predlog spremembe
16
Člen 3, odstavek 1, pododstavek 2
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [ v enem letu po začetku veljavnosti te direktive].
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih evropske ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [ v šestih mesecih po začetku veljavnosti te direktive].
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja skrajšanje postopka.
Predlog spremembe
17
Člen 3, odstavek 1, pododstavek 3
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem, po potrebi , zadevnih zainteresiranih strani. Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje in na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov, ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem zadevnih zainteresiranih strani , saj imajo sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja svoje ključne infrastrukture. Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Predlog spremembe
18
Člen 3, odstavek 1, pododstavek 3 a (novo)
Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, se uporabljajo še naprej. Podvojitvam ali protislovju različnih aktov ali določb se je treba v vsakem primeru izogniti.
Predlog spremembe
19
Člen 3, odstavek 3, pododstavek 1
3. Vsaka država članica ugotovi ključne infrastrukture, ki se nahajajo znotraj njenega ozemlja, kot tudi ključne infrastrukture zunaj svojega ozemlja, ki lahko nanjo vplivajo in izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu z odstavkoma 1 in 2. .
3. Vsaka država članica ugotovi ključne infrastrukture, ki se nahajajo znotraj njenega ozemlja, kot tudi ključne infrastrukture zunaj svojega ozemlja, ki lahko vplivajo na njeno ozemlje in izpolnjujejo merila, sprejeta v skladu z odstavkoma 1 in 2. .
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja potrebno opredelitev.
Predlog spremembe
20
Člen 4, odstavek 1 a (novo)
1a. Evropska ključna infrastruktura mora biti oblikovana tako, da se zmanjša število povezav s tretjimi državami in lokalizacija v teh državah.
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
21
Člen 4, odstavek 2 a (novo)
2a. Obdelava osebnih podatkov, ki jo evropske ključne infrastrukture izvajajo neposredno ali prek posrednika in je potrebna za izvajanje njihovih dejavnosti, se izvaja v skladu z določbami Direktive 95/46/ES in veljavnimi načeli o varstvu podatkov. Obdelava podatkov se izvaja na ozemlju Evropske unije, kopiranje podatkov pa zaradi varnostnih razlogov ni dovoljeno v tretjih državah .
Obrazložitev
Nedavni primer sistema SWIFT je pokazal, da je treba ključne podatke zavarovati pred nezakonito uporabo tujih organov ali zasebnih akterjev.
Predlog spremembe
22
Člen 5, odstavek 2, pododstavek 1
2. V varnostnem načrtu upravljavca so ugotovljene zmogljivosti evropske ključne infrastrukture in določene ustrezne varnostne rešitve za njihovo varovanje v skladu s Prilogo II. Sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca se lahko ob upoštevanju obstoječih ukrepov Skupnosti sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3).
2. V varnostnem načrtu upravljavca so ugotovljene zmogljivosti evropske ključne infrastrukture in določene ustrezne varnostne rešitve za njihovo varovanje v skladu s Prilogo II. Sektorske zahteve glede varnostnega načrta upravljavca se lahko ob upoštevanju obstoječih ukrepov Skupnosti v celoti upoštevajo v skladu s postopkom iz člena 11(3).
Obrazložitev
Zavarovalnice in banke spadajo k tistim panogam, ki nenehno vlagajo velike vsote v varnostne ukrepe, kot je nadzor dostopa ali varstvo informacijskih sistemov. Z državnimi ukrepi se ne smejo podvojiti že obstoječi sektorski ukrepi. Zato mora prihodnja ureditev zagotavljati popolno priznanje varnostnih načrtov.
Predlog spremembe
23
Člen 7, odstavek 2, pododstavek 1
2. Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v vsakem sektorju, navedenem v Prilogi I, v roku 18 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
2. Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v vsakem sektorju, navedenem v Prilogi I, v roku 12 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja skrajšanje postopka.
Predlog spremembe
24
Člen 7, odstavek 4
4. V skladu s postopkom iz člena 11(3) se lahko oblikujejo skupne metodologije za izvedbo ocen šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja.
4. V skladu s postopkom iz člena 11(3) se lahko oblikujejo skupne metodologije za izvedbo ocen šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja. Pri oblikovanju skupnih metodologij se upoštevajo obstoječe metodologije.
Predlog spremembe
25
Člen 8
Komisija podpira lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih najboljših praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Komisija na zahtevo držav članic podpre lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih najboljših praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Obrazložitev
Predlog spremembe zagotavlja vključitev držav članic.
Predlog spremembe
26
Člen 10, odstavek 2
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima ustrezno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima najboljšo možno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
Predlog spremembe
27
Člen 10, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da se informacije o varovanju ključne infrastrukture, posredovane državam članicam ali Komisiji, uporabijo izključno za namen varovanja ključnih infrastruktur.
3. Države članice zagotovijo, da se informacije o varovanju ključne infrastrukture, posredovane državam članicam ali Komisiji, uporabijo izključno za namen varovanja ključnih infrastruktur ter da se obvezno upoštevajo načelo sorazmernosti z materialnega vidika in temeljne pravice in ustanove, vredne zaščite .
Obrazložitev
K drugim temeljnim pravicam in ustanovam spadajo na primer varstvo podatkov in tajnost telekomunikacijskih sporočil.
Predlog spremembe
28
Člen 11, odstavek 1
1. Komisiji pomaga Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vsake kontaktne točke za varovanje ključne infrastrukture .
1. Komisiji pomaga Odbor, ki ga sestavljajo pristojni predstavniki vseh držav članic.
Obrazložitev
Predlog spremembe upošteva načelo subsidiarnosti.
Predlog spremembe
29
Priloga I, sektor III, podsektor 9
Radijska komunikacija in navigacija
Radijska komunikacija, navigacija in spektra za radiofrekvenčno identifikacijo (RFID)
Predlog spremembe
30
Priloga I, sektor III, podsektor 19
Infrastrukture in sistemi za plačila in obračun ter poravnavo
Infrastrukture in sistemi za plačila in obračun ter poravnavo ter njihovi izvajalci storitev
Predlog spremembe
31
Priloga I, sektor VII, podsektor 9 a (novo)
19a Bančništvo in zavarovalništvo
POSTOPEK
Naslov
Ugotavljanje in določanje evropske ključne infrastrukture ter ocena potrebe za izboljšanje njenega varovanja
Referenčni dokumenti
KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/0276(CNS)
Pristojni odbor
LIBE
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
1.2.2007
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Harald Ettl
24.1.2007
Obravnava v odboru
10.4.2007
8.5.2007
Datum sprejetja
5.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
37
0
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriele Albertini, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, David Casa, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Dariusz Maciej Grabowski, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Piia-Noora Kauppi, Guntars Krasts, Andrea Losco, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Joop Post, John Purvis, Alexander Radwan, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Cristian Stănescu, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Harald Ettl, Ján Hudacký, Werner Langen, Maria Petre, Andreas Schwab
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Anne Ferreira
12.6.2007
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njenega varovanja
( KOM(2006)0787 – C6‑0053/2007 – 2006/0276(CNS) )
Pripravljavec mnenja:
Norbert Glante
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Ključna infrastruktura so fizični in informacijsko-tehnološki objekti, omrežja, storitve in oprema, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na zdravje, varnost ali gospodarsko dobrobit državljanov ter na učinkovito delovanje vlad držav članic.
Ključne infrastrukture v EU so med sabo tesno povezane in druga od druge v veliki meri odvisne, zato so dovzetnejše za okvare in uničenje.
Pogodba o Ustavi za Evropo (v členu I-43) določa: „Unija in njene države članice delujejo skupaj v duhu solidarnosti, če je kakšna država članica žrtev terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek.“
Državljane EU je treba v okviru celostne evropske strategije varovati ne le pred terorističnimi napadi, temveč tudi pred naravnimi katastrofami ali nesrečami. Posledice teh pojavov pogosto segajo preko meja držav članic, zato si morajo slednje med sabo pomagati in vzpostaviti sistem odzivanja na krizne razmere na ravni Skupnosti.
Učinkovita strategija bi morala veliko vrednost pripisovati tako preprečevanju kot ukrepom za odpravo posledic napadov in katastrof.
Evropski sistem zgodnjega opozarjanja je pri ključni infrastrukturi uspešen le, če spodbuja izmenjavo informacij o skupnih virih nevarnosti ter oblikuje ustrezne ukrepe in strategije za zmanjšanje tveganja in zagotavljanje učinkovitejšega varovanja ključne infrastrukture.
Pristojnost
Številni deli infrastrukture ne pripadajo državi, zato morajo biti v varnostne in nadzorne ukrepe vključeni javni in zasebni organi. Čeprav sodi varovanje infrastrukture na ravni EU izključno na področje pristojnosti držav članic, bi morala EU na tem področju prevzeti usklajevalno vlogo, saj je učinkovitost nacionalnih ukrepov v številnih primerih odvisna od čezmejnega sodelovanja.
Sodelovanje in usklajevanje
Za varovanje ključne infrastrukture je treba skleniti trajno in na sodelovanju temelječe partnerstvo med lastniki in upravljavci zadevne infrastrukture ter pristojnimi organi v državah članicah.
Za zagotovitev interoperabilnosti je treba vzpostaviti sistem analize tveganj na evropski ravni. Bistvenega pomena je, da so standardi in pravila povsod enaki in da se tudi v praksi izvajajo enako, kar pa ne pomeni, da je treba imeti enake sisteme. Veliko bolj je važna večja združljivost in učinkovitost sistemov. V primerih, ko ni sektorskih standardov in še ni mednarodnih norm, bi morali v Evropskem odboru za standardizacijo in v drugih organih za standardizacijo predlagati enotne, sektorske in prilagojene varnostne standarde za vse udeležene sektorje. Takšne standarde bi morala predlagati tudi ISO na mednarodni ravni, da bi bili v tem oziru vzpostavljeni enaki pogoji.
Pomembne informacije bi bilo treba ne glede na njihov izvor obravnavati skrbno, zanesljivo in po potrebi tudi zaupno, čeprav mora biti parlamentarni nadzor vedno zagotovljen.
Informacijska tehnologija
Komunikacijska omrežja in informacijski sistemi so postali pomemben vidik gospodarskega in družbenega življenja. Zaradi tega je varnost, predvsem pa razpoložljivost teh omrežij in sistemov vedno pomembnejša.
Dokazano se veča število napadov na informacijske sisteme – zlasti v okviru organiziranega kriminala, vedno večja pa je tudi zaskrbljenost zaradi morebitnih terorističnih napadov na takšne sisteme, ki so del ključne infrastrukture držav članic. Cilj vzpostavitve varne informacijske družbe in območja svobode, varnosti in pravice je s tem ogrožen, zaradi česar so potrebni protiukrepi na ravni EU. Zaradi čezmejne narave modernih informacijskih sistemov imajo tudi napadi na takšne sisteme pogosto čezmejno razsežnost, kar še bolj izpostavlja nujnost nadaljnjih ukrepov za približevanje zadevnih kazenskopravnih predpisov.
Raziskave
Zaradi vedno večjega pomena varnostnih raziskav je Komisija predlagala, da se letni proračun od leta 2007 naprej krepko zviša, s 15 milijonov EUR na okoli 250 milijonov EUR letno.
Kot priprava na novo finančno obdobje od leta 2007 je bil aprila 2005 ustanovljen evropski svetovalni odbor za varnostne raziskave, ki ga sestavljajo predstavniki zasebnih in javnih interesnih skupin in ki svetuje Komisiji glede vsebine in izvedbe varnostnih raziskav v okviru 7. okvirnega raziskovalnega programa.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 2
(2) Komisija je 17. novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture, v kateri so bile navedene politične možnosti za oblikovanje programa in informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN). Prejeti odgovori na Zeleno knjigo so jasno pokazali potrebo po vzpostavitvi okvira Skupnosti glede varovanja ključne infrastrukture. Priznana je bila potreba po povečanju zmogljivosti varovanja ključne infrastrukture v Evropi in po pomoči pri zmanjšanju šibkih točk glede ključnih infrastruktur. Poudarjen je bil pomen načela subsidiarnosti in dialoga med zainteresiranimi stranmi.
(2) Komisija je 17. novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture, v kateri so bile navedene politične možnosti za oblikovanje programa in informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN). Prejeti odgovori na Zeleno knjigo so jasno izpostavili potencialno dodano vrednost okvira Skupnosti glede varovanja ključne infrastrukture. Priznana je bila potreba po povečanju zmogljivosti varovanja ključne infrastrukture v Evropi in po pomoči pri zmanjšanju šibkih točk glede ključnih infrastruktur. Poudarjen je bil pomen ključnih načel subsidiarnosti , sorazmernosti in dopolnjevanja kot tudi dialoga med zainteresiranimi stranmi.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 3
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče v postopku varovanja ključne infrastrukture, grožnja terorizma pa mora biti na prvem mestu . Če se ugotovi, da je stopnja varnostnih ukrepov zoper posebej nevarno grožnjo v sektorju ključne infrastrukture ustrezna, se morajo zainteresirane strani osredotočiti na druge grožnje, ki so jim izpostavljene .
(3) Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve pozval Komisijo, naj poda predlog za Evropski program za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in odločil, da mora ta predlog temeljiti na pristopu upoštevanja vseh nevarnosti s prednostno nalogo preprečevanja groženj terorizma. V skladu s tem pristopom je treba upoštevati človeške, tehnološke grožnje in naravne nesreče v postopku varovanja ključne infrastrukture, grožnja terorizma pa mora biti na prvem mestu.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 4
(4) Glavna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je zdaj v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. To se ne sme spremeniti.
(4) Glavna odgovornost glede varovanja ključne infrastrukture je zdaj v rokah držav članic in lastnikov/upravljavcev ključnih infrastruktur. EU bi morala na tem področju prevzeti usklajevalno vlogo, saj je učinkovitost nacionalnih ukrepov v številnih primerih odvisna od čezmejnega sodelovanja.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 5
(5) V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na dve ali več držav članic ali na državo članico , v kateri se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti in določiti s skupnim postopkom. Potrebo za izboljšanje varovanja takšnih ključnih infrastruktur je treba oceniti v skladu s skupnim okvirom. Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
(5) V Skupnosti obstaja določeno število ključnih infrastruktur, katerih okvara ali uničenje bi vplivala na tri ali več držav članic ali na vsaj dve državi članici , v katerih se takšna infrastruktura ne nahaja. To lahko vključuje čezmejne medsektorske vplive, ki izhajajo iz soodvisnosti med medsebojno povezano infrastrukturo. Takšno evropsko ključno infrastrukturo je treba ugotoviti in določiti s skupnim postopkom. Potrebo za izboljšanje varovanja takšnih evropskih ključnih infrastruktur je treba oceniti v skladu s skupnim okvirom. Dvostranske sheme za sodelovanje med državami članicami na področju varovanja ključne infrastrukture pomenijo uveljavljen in učinkovit način za ravnanje s čezmejno ključno infrastrukturo. EPCIP mora temeljiti na takšnem sodelovanju.
Obrazložitev
Evropski pristop je upravičen, če bi bile prizadete vsaj tri države članice oziroma vsaj dve državi članici, v katerih se ključna infrastruktura ne nahaja.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 6
(6) Ker imajo različni sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja ključne infrastrukture, je treba oblikovati pristop Skupnosti za varovanje ključne infrastrukture in ga izvajati ob upoštevanju sektorskih posebnosti in obstoječih sektorskih ukrepov na ravni EU in nacionalni ter regionalni ravni in po potrebi tudi obstoječe čezmejne medsebojne dogovore glede pomoči med lastniki/upravljavci ključne infrastrukture. Glede na zelo pomembno vključenost zasebnega sektorja pri nadzoru in upravljanju tveganj, načrtovanju neprekinjenosti delovanja in obnovi po nesrečah, bo pristop Skupnosti moral spodbuditi polno vključenost zasebnega sektorja. Potrebno je oblikovanje skupnega seznama sektorjev ključne infrastrukture, da se olajša izvajanje pristopa za varovanje ključne infrastrukture po posameznih sektorjih.
(6) Ker imajo različni sektorji posebne izkušnje, strokovno znanje in zahteve glede varovanja ključne infrastrukture, je treba oblikovati pristop Skupnosti za varovanje ključne infrastrukture in ga izvajati ob upoštevanju sektorskih posebnosti in obstoječih sektorskih ukrepov na ravni EU in nacionalni ter regionalni ravni in po potrebi tudi obstoječe čezmejne medsebojne dogovore glede pomoči med lastniki/upravljavci ključne infrastrukture. Glede na zelo pomembno vključenost zasebnega sektorja pri nadzoru in upravljanju tveganj, načrtovanju neprekinjenosti delovanja in obnovi po nesrečah, bi pristop Skupnosti moral zagotoviti polno vključenost zasebnega sektorja. Potrebno je oblikovanje sektorskih meril za ugotavljanje in določanje ključne infrastrukture ter skupnega seznama sektorjev ključne infrastrukture, da se olajša izvajanje pristopa za varovanje evropske ključne infrastrukture po posameznih sektorjih.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 7
(7) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora oblikovati varnostni načrt upravljavca, v katerem bodo ugotovljene ključne infrastrukturne zmogljivosti in navedene ustrezne varnostne rešitve za varovanje teh infrastrukturnih zmogljivosti. Varnostni načrt upravljavca mora upoštevati oceno šibkih točk, groženj in tveganj, kot tudi vse ostale zadevne informacije, ki jih zagotovijo organi države članice.
(7) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora oblikovati varnostni načrt upravljavca, v katerem bodo ugotovljene ključne infrastrukturne zmogljivosti in navedene ustrezne varnostne rešitve za varovanje teh infrastrukturnih zmogljivosti. Varnostni načrt upravljavca mora upoštevati oceno šibkih točk, groženj in tveganj, kot tudi vse ostale zadevne informacije, ki jih zagotovijo organi države članice. Zahtevo po vzpostavitvi in posodobitvi varnostnega načrta upravljavca je treba obravnavati kot izpolnjeno, če so bili upoštevani obstoječi sektorski varnostni ukrepi.
Obrazložitev
Pristop Skupnosti bi moral biti – ob upoštevanju sektorskih značilnosti – oblikovan na podlagi obstoječih sektorskih varnostnih ukrepov. Za vsako ceno bi se bilo treba izogniti navzkrižjem ali podvajanjem.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 8
(8) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora imenovati varnostnega uradnika za zvezo, da se olajša sodelovanje in komunikacija med zadevnimi organi varovanja nacionalne ključne infrastrukture.
(8) Vsak lastnik/upravljavec evropske ključne infrastrukture mora imenovati varnostnega uradnika za zvezo, da se olajša sodelovanje in komunikacija med nacionalnimi organi in organi Skupnosti, pristojnimi za varovanje ključne infrastrukture. Zahtevo po imenovanju varnostnega uradnika za zvezo je treba obravnavati kot izpolnjeno, če so bili upoštevani obstoječi sektorski varnostni ukrepi.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 10
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje šibkih točk , groženj in tveganj za infrastrukturne zmogljivosti.
(10) Da se olajša izboljšanje varovanja evropskih ključnih infrastruktur, je treba razviti in izvajati skupne metodologije za ugotavljanje in razvrščanje groženj in tveganj ter strukturnih šibkih točk za infrastrukturne zmogljivosti.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 11
(11) Samo skupni okvir lahko zagotovi potrebno podlago za usklajeno izvajanje ukrepov za varovanje evropske ključne infrastrukture in jasno določi odgovornosti vseh zadevnih zainteresiranih strani. Lastnikom/upravljavcem evropske ključne infrastrukture mora biti omogočen dostop do najboljših praks in metodologij glede varovanja ključne infrastrukture.
(11) Z določitvijo odgovornosti vseh zadevnih zainteresiranih strani lahko skupni okvir zagotovi potrebno podlago za usklajeno izvajanje ukrepov za varovanje evropske ključne infrastrukture. Lastnikom/upravljavcem evropske ključne infrastrukture mora biti omogočen dostop do informacij in do izmenjave najboljših izkušenj , praks in metodologij glede varovanja ključne infrastrukture.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 12
(12) Učinkovita zaščita ključne infrastrukture zahteva komunikacijo, usklajevanje in sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. To se najlažje doseže z imenovanjem kontaktnih točk za varovanje ključne infrastrukture v vsaki državi članici , ki morajo uskladiti vprašanja glede varovanja ključne infrastrukture znotraj države, kot tudi z drugimi državami članicami in Komisijo .
(12) Učinkovita zaščita evropske ključne infrastrukture zahteva komunikacijo, usklajevanje in sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. To se najlažje doseže z imenovanjem kontaktnih točk na nacionalni ravni in ravni Skupnosti za varovanje ključne infrastrukture v vsaki državi članici, ki morajo uskladiti vprašanja glede varovanja ključne infrastrukture znotraj države, kot tudi z drugimi državami članicami in EU .
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 13
(13) Da se razvijejo dejavnosti varovanja ključne infrastrukture na področjih, ki zahtevajo določeno stopnjo zaupnosti, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te direktive. Določene informacije o varovanju ključne infrastrukture so takšne, da bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito javnega interesa glede javne varnosti. Določena dejstva o ključni infrastrukturni zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za načrtovanje in delovanje z namenom povzročanja nesprejemljivih posledic za objekte ključne infrastrukture, morajo biti zaupna, dostop do njih pa dovoljen samo po potrebi tako na ravni Skupnosti kot na ravni države članice.
(13) Da se razvijejo dejavnosti varovanja evropske ključne infrastrukture na področjih, ki zahtevajo določeno stopnjo zaupnosti, je primerno zagotoviti usklajeno in varno izmenjavo informacij v okviru te direktive. Določene informacije o varovanju evropske ključne infrastrukture so takšne, da bi njihovo razkritje ogrozilo zaščito javnega interesa glede javne varnosti. Določena dejstva o ključni infrastrukturni zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za načrtovanje in delovanje z namenom povzročanja nesprejemljivih posledic za objekte ključne infrastrukture, morajo biti zaupna, dostop do njih pa dovoljen samo po potrebi tako na ravni Skupnosti kot na ravni države članice.
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 14
(14) Izmenjava informacij v zvezi s ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani. Za spodbujanje izmenjave informacij mora biti za gospodarstvo jasno, da koristi od posredovanja informacij o ključni infrastrukturi prevladajo nad stroški za gospodarstvo in družbo na splošno. Zato je treba izmenjavo informacij o varovanju ključne infrastrukture spodbujati.
(14) Izmenjava informacij v zvezi s ključno infrastrukturo mora potekati v okolju zaupanja in varnosti. Izmenjava informacij zahteva razmerje zaupanja, da družbe in organizacije vedo, da bodo njihovi občutljivi podatki ustrezno varovani.
Obrazložitev
Upoštevanje načela subsidiarnosti.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 15
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali še naprej uporabljati in pomagati pri splošnemu izvajanju te direktive.
(15) Ta direktiva dopolnjuje obstoječe sektorske ukrepe na ravni Skupnosti in v državah članicah. Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, bi se morali še naprej uporabljati in pomagati pri splošnem izvajanju te direktive, ne da bi pri tem nastali dodatni stroški zaradi ponovljenih zahtevkov, varnost pa se ne bi izboljšala. Prihodnji sektorski ukrepi bi morali upoštevati to direktivo zaradi preprečevanja možnega podvajanja ali navzkrižja.
Obrazložitev
Upravno breme bi moralo biti kar se da omejeno.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 15 a (novo)
(15a) Ta direktiva ne upošteva posebnega pomena „zunanje razsežnosti“ ključnih infrastruktur, na primer v finančnem sektorju ali na energetskem področju.
Obrazložitev
Predlog spremembe ponazarja, da lahko imajo ključne infrastrukture tudi zunaj Evropske unije znaten vpliv, zlasti na finančnem in energetskem področju, potrebni pa so ukrepi za izboljšanje varnosti.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 17
(17) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, in sicer vzpostaviti postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur in oblikovati skupni pristop za oceno potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur, ter se jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta direktiva ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje teh ciljev.
(17) Ker države članice v vseh primerih ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive, in sicer vzpostaviti postopek za ugotavljanje in določanje evropskih ključnih infrastruktur in oblikovati skupni pristop za oceno potreb za izboljšanje varovanja takšnih infrastruktur, ter se jih zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta direktiva ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje teh ciljev.
Obrazložitev
Prvotni zapis odstavka je premočan.
Predlog spremembe
16
Člen 2, točka (b)
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na dve ali več držav članic ali na eno državo članico , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
b) „Evropska ključna infrastruktura“ pomeni tiste ključne infrastrukture, katerih okvara ali uničenje bi resno vplivala na tri ali več držav članic ali na vsaj dve državi članici , če se ključna infrastruktura nahaja v drugi državi članici. To vključuje vplive, ki izhajajo iz medsektorskih odvisnosti na druge vrste infrastrukture.
Obrazložitev
Evropski pristop je upravičen, če bi bile prizadete vsaj tri države članice oziroma vsaj dve državi članici, v katerih se ključna infrastruktura ne nahaja.
Predlog spremembe
17
Člen 2, točka (c), alineji 1 in 2
• javni vpliv ( število prizadetega prebivalstva);
• vpliv na prebivalstvo;
• ekonomski vpliv (velikost gospodarske izgube in/ali poslabšanja proizvodov ali storitev);
• vpliv na notranji trg (velikost gospodarske izgube in/ali poslabšanja proizvodov ali storitev);
Obrazložitev
Potrebna opredelitev.
Predlog spremembe
18
Člen 2, točka (d)
(d) „Šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
(d) „ strukturna šibka točka“ pomeni značilnost elementa konstrukcije ključne infrastrukture, njenega izvajanja ali delovanja, zaradi katerega je dovzetna za okvaro ali uničenje zaradi grožnje in vključuje odvisnosti od drugih vrst infrastrukture.
(Sprememba velja za obravnavano besedilo v celoti. Če bo sprejeta, bodo potrebne ustrezne prilagoditve v celotnem besedilu.)
Obrazložitev
Potrebna opredelitev.
Predlog spremembe
19
Člen 3, odstavka 1 in 2
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3). Spremenijo se lahko v skladu s postopkom iz člena 11(3).
1. Medsektorska in sektorska merila, ki se uporabijo za ugotavljanje evropskih ključnih infrastruktur, temeljijo na obstoječih varnostnih merilih in se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 11(3). Spremenijo se lahko v skladu s postopkom iz člena 11(3). Evropski parlament je nemudoma in izčrpno obveščen, ko Komisija Svetu predloži ukrepe ali predloge za ukrepe, ki jih je treba sprejeti.
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [ v enem letu po začetku veljavnosti te direktive].
Medsektorska merila, ki se uporabljajo horizontalno v vseh sektorjih evropske ključne infrastrukture, se razvijejo ob upoštevanju resnosti vpliva okvare ali uničenja določene infrastrukture. Sprejeta bodo najpozneje [ v šestih mesecih po začetku veljavnosti te direktive].
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem, po potrebi , zadevnih zainteresiranih strani. Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Sektorska merila se oblikujejo za prednostne sektorje in temeljijo na obstoječih sektorskih varnostnih ukrepih ob upoštevanju značilnosti posameznih sektorjev ključne infrastrukture in z vključevanjem vseh zadevnih zainteresiranih strani , saj ima vsak sektor posebne izkušnje in strokovno znanje ter različne zahteve glede varovanja svoje ključne infrastrukture. Sprejeta bodo za vsak prednostni sektor najpozneje eno leto po tem, ko bo ta sektor določen za prednostni sektor.
Če so mehanizmi Skupnosti že vzpostavljeni, se uporabljajo še naprej. Prihodnji sektorski ukrepi bi morali upoštevati to direktivo zaradi preprečevanja možnega podvajanja ali navzkrižja.
2. Prednostne sektorje, ki se uporabljajo za namene oblikovanja meril, določenih v odstavku 1, določi Komisija vsako leto izmed tistih, naštetih v Prilogi I.
2. Prednostne sektorje, ki se uporabljajo za namene oblikovanja meril, določenih v odstavku 1, se v skladu s postopkom iz člena 11(3) določi vsako leto izmed tistih, naštetih v Prilogi I.
Priloga I se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 11(3), če ne razširja področja uporabe te direktive.
Predlog spremembe
20
Člen 4, odstavek 1
1. Na podlagi priglasitev v skladu z drugim odstavkom člena 3(3) in katerih koli drugih informacij, ki so na voljo, Komisija predlaga seznam ključnih infrastruktur, ki se določijo za evropske ključne infrastrukture.
1. Na podlagi priglasitev v skladu z drugim odstavkom člena 3(3) in katerih koli drugih informacij, ki so na voljo, Komisija predlaga seznam ključnih infrastruktur, ki se določijo za evropske ključne infrastrukture. Komisija nemudoma in izčrpno obvesti Evropski parlament o tem seznamu.
Predlog spremembe
21
Člen 7, odstavek 2, pododstavek 1
Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v vsakem sektorju, navedenem v Prilogi I, v roku 18 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
Vsaka država članica Komisiji poroča na podlagi povzetka o vrstah šibkih točk, tveganj in groženj, ugotovljenih v vsakem sektorju, navedenem v Prilogi I, v roku 12 mesecev po sprejetju seznama iz člena 4(2) in zatem vsaki dve leti.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja skrajšanje postopka.
Predlog spremembe
22
Člen 7, odstavek 4
4. V skladu s postopkom iz člena 11(3) se lahko oblikujejo skupne metodologije za izvedbo ocen šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja.
4. 4. V skladu s postopkom iz člena 11(3) in ob udeležbi zadevnih strani se lahko oblikujejo skupne metodologije za izvedbo ocen šibkih točk, tveganj in groženj glede evropskih ključnih infrastruktur na podlagi posameznega sektorja.
Predlog spremembe
23
Člen 8
Komisija podpira lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do razpoložljivih najboljših praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Komisija usklajeno z državami članicami podpira lastnike/upravljavce določenih evropskih ključnih infrastruktur z zagotavljanjem dostopa do podatkov in izmenjave najboljših izkušenj , praks in metodologij, povezanih z varovanjem ključne infrastrukture.
Predlog spremembe
24
Člen 10, odstavek 2
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima ustrezno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
2. Vsaka oseba, ki ravna z zaupnimi informacijami v skladu s to direktivo v imenu države članice, ima optimalno stopnjo varnosti, ki jo preverja zadevna država članica.
Predlog spremembe
25
Člen 10, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da se informacije o varovanju ključne infrastrukture, posredovane državam članicam ali Komisiji, uporabijo izključno za namen varovanja ključnih infrastruktur.
3. Države članice zagotovijo, da se informacije o varovanju evropske ključne infrastrukture, posredovane državam članicam ali Komisiji, uporabijo izključno za namen varovanja evropskih ključnih infrastruktur.
Predlog spremembe
26
Člen 11, odstavek 1
1. Komisiji pomaga Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vsake kontaktne točke za varovanje ključne infrastrukture .
1. Komisiji pomaga Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vseh držav članic .
Obrazložitev
Upoštevanje načela subsidiarnosti .
Predlog spremembe
27
Člen 12, odstavek 1, pododstavek 1
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 2007 . Besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo nemudoma posredujejo Komisiji.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 1. julija 2008 . Besedilo navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo nemudoma posredujejo Komisiji.
Obrazložitev
Stvarnejše .
POSTOPEK
Naslov
Ugotavljanje in določanje evropske ključne infrastrukture ter ocena potrebe za izboljšanje njenega varovanja
Referenčni dokumenti
KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/0276(CNS)
Pristojni odbor
LIBE
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
1.2.2007
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Norbert Glante
27.2.2007
Obravnava v odboru
11.4.2007
2.5.2007
5.6.2007
7.6.2007
Datum sprejetja
7.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Philippe Busquin, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Romano Maria La Russa, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Pilar Ayuso, Christian Ehler, Robert Goebbels, Edit Herczog, Erika Mann, John Purvis, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Albert Deß
7.6.2007
MNENJE Odbora za promet in turizem
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Sveta o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njenega varovanja
( KOM(2006)0787 – C6‑0053/2007 – 2006/0276(CNS) )
Pripravljavka mnenja:
Renate Sommer
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Predlog Komisije
Evropski svet je junija 2004, kmalu po napadih na vlake v Madridu, Komisijo pozval k pripravi celovite strategije za varovanje ključne infrastrukture pred terorističnimi dejanji. Komisija je tako novembra 2005 sprejela Zeleno knjigo o evropskem programu za varovanje ključne infrastrukture, v kateri so predstavljene možnosti za oblikovanje evropskega programa za varovanje ključne infrastrukture (EPCIP) in informacijskega omrežja za opozarjanje o ključni infrastrukturi (CIWIN). Decembra 2005 je Svet za pravosodje in notranje zadeve Komisijo pozval, naj do junija 2006 pripravi predlog EPCIP. Komisija je v svojem sporočilu o EPCIP iz decembra 2006 kot okvir tega programa predvidela več sestavnih delov; enega od njih predstavlja pričujoči osnutek direktive, v katerem je vsebovan postopek o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture, katere varovanje je treba izboljšati.
Direktiva naj bi dopolnila obstoječe nacionalne programe za varovanje pomembne infrastrukture ter nadgradila obstoječe sektorske ukrepe za varovanje ključne infrastrukture (SKI). Komisija predlaga, naj se infrastruktura šteje za ključno, če bi njena okvara ali uničenje vplivala na dve ali več držav članic ali na drugo državo članico, v kateri se ne nahaja. Vsaka država članica bi morala določiti in Komisiji sporočiti evropsko ključno infrastrukturo na svojem ozemlju in tisto ključno infrastrukturi zunaj svojega ozemlja, ki bi nanj lahko vplivala. Na tej osnovi namerava Komisija v postopku komitologije pripraviti konkreten seznam evropske ključne infrastrukture.
Poleg osnutka direktive o ugotavljanju in določanju evropske ključne infrastrukture bodo še vedno veljali obstoječi sektorski predpisi. V transportnem sektorju, na primer, že obstajajo zakonske določbe o varnosti, med drugim za ladje in pristanišča, letališča, civilno letalstvo in prevoz nevarnega blaga.
Predlogi sprememb, ki jih vlaga poročevalka
Poročevalka meni, da je Komisija s tem osnutkom direktive prekoračila svoja pooblastila, kajti pri razumevanju svoje naloge je izhajala iz napačnih predpostavk, stremi pa k cilju, ki krši načelo subsidiarnosti. Pobuda o varovanju ključne infrastrukture bi morala zagotavljati notranjo varnost. To ni pobuda za ohranjanje stabilnosti notranjega trga. Očitno želi Komisija v nasprotju s svojo nalogo, ki je dopolniti obstoječe ukrepe držav članic, le-te nadomestiti. Predlagani sistem poročanja ustvarja nove birokratske ovire. Poleg tega predlog svoje naloge ne izpolni, temveč jo prelaga na komitološki odbor. Glede na našteto se pojavlja vprašanje, ali je tovrstna direktiva sploh potrebna.
Poročevalka meni, da bi morale ključno infrastrukturo ugotoviti in določiti izključno države članice. Ne strinja se z dolžnostjo dajanja informacij držav članic Komisiji v zvezi s sporočanjem konkretne ključne infrastrukture. To bi nasprotovalo nacionalnim varnostnim interesom, saj bi bil evropski seznam ključne infrastrukture zanimiv vir informacij za teroriste. Potencialno nevarnost lahko zmanjša le decentralistično upravljanje evropske ključne infrastrukture v državah članicah.
Za ključno evropsko infrastrukturo velja le tista, katere okvara ali uničenje vpliva na vsaj tri države članice ali na dve drugi državi članici, v katerih se ključna infrastruktura ne nahaja. Ravno tako bi bilo treba na ravni Komisije opredeliti in popisati le ogrožene evropske prednostne sektorje ter postaviti osnovna merila, ki upoštevajo pomen infrastrukture za zagotavljanje varnosti prebivalstva.
Pri odločanju, ali je neka infrastruktura ključna ali ne, je treba upoštevati tudi „človeški faktor“. Pojasniti je treba, da so državljani v središču ukrepov in da se predlagani predpisi sprejemajo v njihovo korist. Predlog direktive mora prispevati k izboljšanju javne varnosti in s tem k boljši kakovosti življenja državljanov.
Možni sektorji s ključno infrastrukturo so našteti v prilogi I. Poročevalka predlaga, da se opis možnih ključnih sektorjev na področju transporta zaradi jasnosti dopolni. Zajemati bi moral tudi tunele, mostove, železniške postaje, zapornice, pristanišča in letališča.
*******
Odbor za promet in turizem poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj kot pristojni odbor predlaga zavrnitev predloga Komisije.
POSTOPEK
Naslov
Ugotavljanje in določanje evropske ključne infrastrukture ter ocena potrebe za izboljšanje njenega varovanja
Referenčni dokumenti
KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/0276(CNS)
Pristojni odbor
LIBE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
TRAN
1.2.2007
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Renate Sommer
31.1.2007
Obravnava v odboru
8.5.2007
4.6.2007
Datum sprejetja
5.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
23
16
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Robert Atkins, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Robert Navarro, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard, Roberts Zīle
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Markus Ferber, Pedro Guerreiro, Elisabeth Jeggle, Anne E. Jensen, Corien Wortmann-Kool
POSTOPEK
Naslov
Ugotavljanje in določanje evropske ključne infrastrukture ter ocena potrebe za izboljšanje njenega varovanja
Referenčni dokumenti
KOM(2006)0787 - C6-0053/2007 - 2006/0276(CNS)
Datum posvetovanja z EP
22.1.2007
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
LIBE
1.2.2007
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
1.2.2007
ENVI
1.2.2007
ITRE
1.2.2007
IMCO
1.2.2007
TRAN
1.2.2007
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
ENVI
27.2.2007
IMCO
1.3.2007
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Jeanine Hennis-Plasschaert
25.1.2007
Obravnava v odboru
8.5.2007
Datum sprejetja
27.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
46
3
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Kathalijne Maria Buitenweg, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Carlos Coelho, Fausto Correia, Elly de Groen-Kouwenhoven, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Bárbara Dührkop Dührkop, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Roger Knapman, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Dan Mihalache, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Athanasios Pafilis, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Vladimir Andreev Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Edit Bauer, Simon Busuttil, Gérard Deprez, Koenraad Dillen, Iratxe García Pérez, Ignasi Guardans Cambó, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Jörg Leichtfried, Marianne Mikko, Herbert Reul, Rainer Wieland
Datum predložitve
2.7.2007
