A6-0283/2008
2.7.2008
POROČILO
o trgovini s storitvami
(2008/2004(INI))
Odbor za mednarodno trgovino
Poročevalec:
Syed Kamall
PE 405.975v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA..... Error! Bookmark not defined.
OBRAZLOŽITEV........................................................................ Error! Bookmark not defined.
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve Error! Bookmark not defined.
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov Error! Bookmark not defined.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU 22
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o trgovini s storitvami
( 2008/2004(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju Splošnega sporazuma o trgovini in storitvah (GATS), ki je začel veljati januarja 1995,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Konkurenca v svetu. Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta“ ( KOM(2006)0567 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Globalna Evropa: Okrepljeno partnerstvo za olajšanje dostopa na trge evropskim izvoznikom“ ( KOM(2007)0183 ),
– ob upoštevanju predloga za Sklep Sveta o podpisu in začasni uporabi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami CARIFORUM na drugi strani ( KOM(2008)0155 ),
– ob upoštevanju predloga za Sklep Sveta o sklenitvi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami CARIFORUM na drugi strani ( KOM(2008)0156 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti
UL C 102 E, 24.04.08, str. 128. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge
Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0053 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2007 o gospodarskih in trgovinskih odnosih s Korejo
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0629 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z 8. maja 2008 o trgovinskih in gospodarskih odnosih z državami Združenja jugovzhodne Azije (ASEAN)
Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0195 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu
UL C 293 E, 02.12.06, str. 155. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma
UL C 308 E, 16.12.06, str. 182. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU-ZDA
UL C 298 E, 08.12.06, str. 235. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o obetih v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko
UL C 233 E, 28.09.06, str. 103. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo
UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400. ,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ( A6‑0283/2008 ),
A. ker je Evropska unija najbolj konkurenčni udeleženec pri trgovini s storitvami; ker je Unija največji izvoznik na svetu in največji ponudnik storitev z več kot 28-odstotnim deležem celotnega svetovnega izvoza ter si zato zelo prizadeva za zagotovitev odprtja novih trgov blaga, storitev in naložb,
B. ker je bil BDP v EU-25 v letu 2007 sestavljen iz več kot 75 % iz storitvenega sektorja, ker so storitve v letu 2007 znašale okoli 78 % BDP v Severni Ameriki, 52 % v Afriki in 60 % v Aziji,
C. ker znaša delež trgovine s storitvami zaenkrat 25 % svetovne trgovine, vendar je v tem gospodarskem sektorju ogromno možnosti za povečanje tega deleža in za ustvarjanje novih delovnih mest,
D. ker razvoj kakovostnega zaposlovanja spremlja povečanje števila zaposlitev; ker ugotavlja, da v storitvenem sektorju nastaja največ delovnih mest s polovičnim delovnim časom, ter da je treba pri razvoju tega gospodarskega sektorja upoštevati priporočila Mednarodne organizacije dela,
E. ker je večstranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja Svetovna trgovinska organizacija (STO), z razvijanjem ustreznih pravil in zagotavljanjem njihovega izpolnjevanja še naprej najbolj učinkovit okvir za pošteno in pravično blagovno menjavo na svetovni ravni; ker mora glede na Splošni sporazum o trgovini s storitvami (GATS) Svetovna trgovinska organizacija (STO) upoštevati, da zaradi drugačne narave storitvenega sektorja s količinskimi meritvami ni mogoče določiti, v kolikšni meri je ta sektor liberaliziran ali v kolikšni meri še vedno ovira trgovino,
F. ker GATS je in mora biti večstranski okvir za ureditev trgovine in storitev; ker to dejstvo ne prepoveduje državam in zlasti EU, da bi se pogajale o dvostranskih sporazumih s posebnimi obveznostmi širšega pomena, vendar morajo upoštevati, da lahko dvostranski sporazumi negativno vplivajo na razvoj in pomembnost večstranskega okvira,
G. ker je učinkovita infrastruktura na področju storitev predpogoj za gospodarski uspeh; ker dostop do storitev na svetovni ravni omogoča izvoznikom ter proizvajalcem blaga in storitev v državah v razvoju, da izkoristijo svojo konkurenčnost; ker so bile številne države v razvoju s pomočjo tujih naložb in strokovnjakov sposobne napredovati tudi na mednarodnih trgih storitev; ker je liberalizacija storitev zato postala ključni element številnih razvojnih strategij,
H. ker trgovinske ovire in ovire onkraj meje ne omejujejo le blagovne menjave, temveč pomembno vplivajo tudi na trgovino s storitvami in javna naročila,
I. ker je pri odpiranju trga storitev za upoštevanje različnih ravni razvoja treba razlikovati med industrializiranimi državami in državami v razvoju ter med posameznimi državami v razvoju,
J. ker morajo nekatere države v razvoju in zlasti najmanj razvite države okrepiti svoje upravljanje ter vzpostaviti učinkovite strukture in infrastrukture za spodbujanje trgovine in širjenje trgov storitev,
K. ker je pomembno, da ima Parlament pravočasno dostop do besedil iz različnih pogajalskih mandatov, podeljenih Komisiji,
Splošne pripombe
1. opozarja, da mora mednarodna trgovina, ki koristi razvoju in zmanjšuje revščino, prispevati tudi k socialnemu napredku in kakovostnim delovnim mestom; trgovinska pravila morajo spoštovati socialne standarde, ki jih je vzpostavila Mednarodna organizacija dela; boj proti vsem oblikam izkoriščanja na delovnem mestu (zlasti prepoved prisilnega dela in dela otrok) in spoštovanje sindikalnih svoboščin sta bistvena za organizacijo uravnotežene trgovine, ki je v interesu vseh; ponovno potrjuje, da je treba preučiti povezavo med trgovino in socialnimi vprašanji;
2. opozarja na visoko stopnjo zunanje konkurenčnosti, ki jo dosegajo evropski ponudniki storitev; poziva Komisijo, naj si pri trgovinskih pogajanjih še naprej prizadeva za postopno in vzajemno odpiranje dostopa do trga storitev ter politiko povečane preglednosti in predvidljivosti pravil in predpisov, vključno s strogimi pravili in sankcijami za boj proti korupciji in monopolom, zato da imajo državljani ter podjetniki obeh strank sporazuma dostop do širokega niza storitev;
3. v celoti priznava razlike v značilnostih storitev, ki imajo gospodarsko in tržno vrednost, so brez nje, ali so namenjene izpolnjevanju javnih potreb in potreb splošnega pomena;
4. opozarja, da mora Komisija pri načrtovanju obveznosti upoštevati različne interese držav članic in držav v razvoju;
5. meni, da je učinkovito delovanje notranjega trga storitev pomembno za globalno konkurenčnost podjetij EU; poudarja, da sta zato pomembna pravočasno in pravilno izvajanje ter prenos zakonodaje Skupnosti, vključno z Direktivo 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu
UL L 376, 29.12.06, str. 36. ;
6. poudarja, da lahko storitveni sektor prispeva k reševanju okoljskih težav, in meni, da je to eden od osnovnih elementov dodane vrednosti na področju izvoza znanja in izkušenj EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju politike trajnostnega razvoja upoštevati pomen storitvenega sektorja;
7. pozdravlja dejstvo, da je Komisija izpostavila zagotavljanje prenosa pozitivnih učinkov globalizacije na potrošnike; poudarja, da je poštena konkurenca na področju storitev skupaj z visoko ravnjo varstva potrošnikov bistvena za zagotavljanje, da imajo potrošniki koristi od evropskega odprtega trga;
8. je prepričan, da imajo storitve pomembno vlogo v vsakem gospodarstvu ter meni, da večje odpiranje dostopa do trga storitev ob upoštevanju različnih gospodarskih razmer ni pomembno le za razvite države, temveč tudi za države v razvoju;
9. poudarja, da mora Evropska unija pri zahtevanju deregulacije in liberalizacije storitev upoštevati različne ravni razvoja, ter zato izpostavlja, da EU ne more in ne sme vsiljevati univerzalnega modela drugim državam;
10. priznava suverenost držav in njihovo pravico regulacije na vseh področjih storitev, zlasti na področju javnih storitev, ne glede na to, ali se obveznosti izvajajo v okviru sporazuma GATS, če so ti predpisi v skladu s členom VI sporazuma GATS o domačih predpisih; verjame, da trgi storitev za učinkovito delovanje potrebujejo jasne in pravno nedvoumne predpise;
11. predlaga, da bi večja učinkovitost, ki se lahko doseže z odprtjem trgov konkurenčnosti na področju storitev, če je urejeno z domačimi ureditvenimi ukrepi, omogočila manj razvitim državam, da svojim državljanom zagotovijo širši niz storitev; poudarja pomen univerzalnih, dostopnih in trajnostnih javnih storitev z dostopnimi cenami in visokimi standardi kakovosti;
12. poudarja potrebo po pravilih in standardih, ki urejajo liberalizacijo; spodbuja spoštovanje okoljskih standardov in standardov kakovosti na razumen in objektiven način, ne da bi se pri tem trgovina omejevala z nepotrebimi ovirami;
13. pozdravlja dejstvo, da je Komisija seznanila širšo javnost o svežnju ponudb Skupnosti pri sedanjih pogajanjih v okviru sporazuma GATS, vendar meni, da bi morala Komisija Parlamentu in njegovim zadevnim odborom podrobneje poročati o sedanjem razvoju dogodkov na tem področju;
14. poudarja, da trgovina s storitvami v veliki meri pomeni prenos strokovnega znanja in izkušenj med državami ter da je zato prosta trgovina s storitvami pomemben del vsake razvojne strategije, ker omogoča obsežen, hiter in učinkovit prenos znanja in izkušenj;
15. priznava, da so za nekatere probleme v zvezi s poštenostjo in preglednostjo pri zagotavljanju storitev v nekaterih državah v razvoju odgovorna tudi podjetja iz razvitih gospodarstev;
16. zahteva, da Komisija izvede podroben pregled določenih sektorjev storitev, kot so programska oprema, film, logistika in finančne storitve, ki imajo ključno vlogo v nekaterih državah v razvoju in ki se jih opravlja in distribuira po svetu; nadalje zahteva, da Komisija izvede podrobne analize, kako to vpliva na evropski trg storitev;
17. zahteva, da Komisija izdela podroben pregled bistvenih podatkov o rudarskih storitvah, ki se opravljajo na svetovni ravni; nadalje zahteva, da Komisija predloži podrobne informacije o lokaciji, izvajalcih, obsegu in kvaliteti storitev;
Krog pogajanj o razvoju iz Dohe in GATS
18. opozarja na člen XIX sporazuma GATS, ki določa, da članice začnejo zaporedne kroge pogajanj za dosego vse večje liberalizacije najkasneje pet let od datuma začetka veljavnosti sporazuma STO, potem pa jih nadaljujejo v rednih časovnih presledkih; opozarja, da tovrstna pogajanja potekajo v okviru paketnega dogovora o obveznostih in koristih in jih je treba zato uravnotežiti z interesi, predloženimi na drugih področjih pogajanj;
19. opozarja, da načela sporazuma GATS ne prepovedujejo ne privatizacije, ne deregulacije; zato poudarja, da lahko vsaka država liberalizira kateri koli storitveni sektor; poudarja, da načrti sporazuma GATS obravnavajo obveznosti, h katerim je zavezana vsaka članica STO v okviru trgovine s storitvami, in da ima vsaka članica pravico odprtja svojega trga tudi preko njenih obveznosti iz sporazuma GATS, če se spoštuje načelo države z največjimi ugodnostmi ali člen V sporazuma GATS o gospodarskem povezovanju;
20. opozarja, da se mora krog pogajanj o razvoju iz Dohe osredotočiti na razvoj in da morajo skladno s tem pogajanja o trgovini s storitvami služiti interesom EU in gospodarski rasti najrevnejših držav;
21. poudarja, da je treba državam v razvoju dopustiti nekaj svobode v zvezi s stopnjo vzajemnosti pri odpiranju trgovine, da se jim omogoči samostojno odločanje o hitrosti liberalizacije;
22. spodbuja hitro rešitev pri paketu načinov pristopa k pogajanjem o kmetijstvu ter dostopu na trg nekmetijskih izdelkov (NAMA), zato da bi se nadaljevala pogajanja o sporazumu GATS; poudarja pomen bistvenih ponudb članic WTO; obžaluje, da jih do sedaj ni podala večina članic;
23. zato pozdravlja objavo pomembne konference za napredek zastalega kroga pogajanj o razvoju iz Dohe o storitvah; poudarja, da je za države, kot so Brazilija, Indija in Kitajska, pomembno, da izboljšajo svoje obstoječe ponudbe, zato da bi dosegle preboj;
24. je seznanjen, da države v razvoju zlasti od EU in ZDA zahtevajo izboljšanje ponudb v načinu 4; meni, da je treba najti pravo ravnotežje za izpolnitev pričakovanj na obeh straneh; zahteva, da Komisija Parlament obvesti o vseh spremembah prvotnih zahtev;
Dvostranski in regionalni sporazumi
25. spodbuja jasne in velikopotezne obveznosti dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumov, o katerih potekajo pogajanja zdaj ter bodo potekala v prihodnosti;
26. je seznanjen z rezultati, doseženimi s sporazumom o gospodarskem partnerstvu s karibskim forumom držav AKP (CARIFORUM); verjame, da je trgovina s storitvami gonilo razvoja, pod pogojem, da so vzpostavljeni učinkoviti in pregledni domači predpisi za upravljanje storitev;
27. podpira zlasti sporazum o načinu 4 v sporazumu med EU in državami CARIFORUM; meni, da se tako lahko izogne neuspešni uporabi strokovnega znanja in izkušenj;
28. glede na pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med EU in državami združenja ASEAN verjame, da morajo vidiki sporazuma, ki vplivajo na javna naročila, naložbe in storitve, upoštevati različne stopnje razvoja članic združenja ASEAN ter spoštovati pravico vseh udeležencev do zagotavljanja javnih storitev, zlasti tistih, ki so povezane z osnovnimi potrebami, vendar to ne bi smelo ovirati zasebnih podjetij pri zagotavljanju tistih storitev, ki jih zahtevajo državljani in jih država ni sposobna nuditi;
29. je zaskrbljen glede pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo zaradi težav, ki jih imajo tuja podjetja pri pridobivanju dostopa na korejski trg pri storitvah v bančništvu, zavarovalništvu, telekomunikacijah, tiskovnih agencijah in pravnem svetovanju; poziva Komisijo, naj to problematiko obravnava pri pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini;
30. glede pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo poudarja, da je naše partnerstvo z Indijo zelo pomembno, ter da je treba skleniti ambiciozen sporazum z znatnimi in obsežnimi obveznostmi in čim manjšimi omejitvami dostopa do indijskega trga za vse načine zagotavljanja storitev; poudarja, da mora liberalizacija trga s storitvami glede pokritosti sektorjev in obsega trgovine znašati vsaj 90 %, kot to določa člen V sporazuma GATS; poudarja, da so omejitve posebej resne na področjih finančnih storitev, vrednostnih papirjev, računovodstva, telekomunikacij, distribucije, storitev poštnih in kurirskih ter pravnih služb;
31. glede pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC) je zaskrbljen zaradi ravni preglednosti in odgovornosti na področju finančnih storitev ter zlasti na področju naložb državnih premoženjskih skladov;
Posebna sektorska vprašanja
32. je seznanjen z najnovejšo študijo Svetovne banke, ki kaže, da v nekaterih državah, kot so Etiopija, Nigerija, Kenija in Uganda, več kot 40 % ljudi iz najnižjega ekonomskega kvintila prejema zdravstveno nego pri zasebnih ponudnikih, ki se ukvarjajo s pridobitno dejavnostjo; poudarja nujnost naložb v navedenem sektorju, da se te potrebe zadostijo; poleg tega poudarja, da mora EU v teh državah podpirati razvoj dobrih domačih predpisov za storitvene sektorje, da bodo lahko te države svoje trge storitev pozneje odprle;
33. je seznanjen s tem, da še nobena članica STO ni sprejela nobenih obveznosti v sektorju vodovodne distribucije; poudarja, da v primeru tovrstne obveznosti državi ni prepovedano postaviti meril za kakovost, varnost, ceno ali drugih političnih ciljev, ki se ji zdijo primerni, ter da bi za tuje in domače dobavitelje veljali enaki predpisi;
34. poudarja, da so kulturne storitve, kot so avdiovizualni, glasbeni in založniški sektor, pomembne za evropsko industrijo in naše trgovinske partnerje; zato poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno uravnoteženo trgovino s kulturnimi storitvami ob zagotavljanju varstva pravic intelektualne lastnine;
35. ugotavlja, da lahko v nekaterih državah, kot sta Pakistan in Indija, zasebni sektor pomaga javnemu pri zagotavljanju izobrazbe brez zvišanja stroškov;
36. poudarja, da h gospodarstvu številnih držav v razvoju veliko prispeva zlasti sektor turizma; zato meni, da je pomoč Unije na področju razvojnega sodelovanja in tehnične pomoči bistvenega pomena;
37. verjame, da previdno in postopno odprtje trga finančnih storitev v državah v razvoju na podlagi predhodno sprejete učinkovite in pregledne zakonodaje lahko nudi državljanom in podjetnikom dostop do sredstev za ustvarjanje lokalnih delovnih mest ter blažitev revščine, ker se jim ne bo več treba zanašati na državne monopole ali institucije;
38. meni, da mora Unija za povečanje svoje zunanje konkurenčnosti v sklopu trgovinske politike sprejeti ukrepe za okrepitev varnosti elektronskih transakcij in trgovinskih izmenjav ter za izboljšanje zaščite podatkov;
39. ugotavlja, da storitve, zlasti finančne storitve, zadevajo različna področja pristojnosti, in poudarja, da se ta uredba osredotoča na trgovino s storitvami ali na uresničevanje dostopa do trga na osnovi prostovoljnega odpiranja trgov s pomočjo metode za zahtevo in ponudbo pogajanj; predlaga, da se področja, kot so finančni nadzor, ureditev ter druga vprašanja, ki zadevajo različne vidike finančnih storitev, obravnavajo na ustrezni ravni;
40. odločno podpira mnenje Komisije, da sta dostop na trg in prosta trgovina s storitvami bistvena sestavna dela lizbonske agende za rast in delovna mesta; poudarja, da bodo odprti trgi skupaj z uravnovešeno in urejeno prosto trgovino s storitvami koristili vsem sodelujočim državam in regijam;
41. ugotavlja, da so evropska podjetja vse bolj dejavna na mednarodnem področju, da h globalni gospodarski rasti največ prispevajo tretje države ter da bi lažji dostop do trga prispeval h krepitvi konkurenčnosti Evropske unije;
42. meni, da je trgovina s storitvami nujna dopolnitev trgovine z blagom in da ju ne bi smeli obravnavati ločeno;
43. meni, da je storitveni sektor postal največji gospodarski sektor v državah članicah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter da bosta okrepljena trgovina in razpoložljivost storitev povečali gospodarsko rast ter olajšali rast in razvoj podjetij ob povečanju uspešnosti drugih industrij, saj storitve zagotavljajo ključen vmesni prispevek, zlasti v globaliziranem svetu, ki je vse bolj medsebojno povezan;
44. priznava, da je pridobitev dostopa na trg storitev v okviru sedanjih pogajanj Svetovne trgovinske organizacije o razvojni agendi iz Dohe težaven proces; poziva Komisijo, naj oblikuje uravnotežen paket z ambiciozno ponudbo storitev, zlasti finančnih storitev, kjer ima evropska industrija konkurenčno strokovno znanje in izkušnje ter močan potencial rasti; ugotavlja, da je za preprečevanje necarinskih ovir, ki so na področju storitev lahko kočljive, nujna skladnost s standardi in pravili;
45. poziva Komisijo, naj pri trgovinskih pogajanjih v celoti upošteva obstoj storitev splošnega pomena in morebitni vpliv odpiranja trgov na njihovo organizacijo;
46. ugotavlja, da je trg finančnih storitev EU med najbolj odprtimi na svetu, vendar poudarja, da se mora Evropska unija odločneje pogajati o uravnoteženem trgovanju s storitvami in podpreti načela odprtosti, razvoja in vzajemnosti;
47. poudarja, da je zelo pomembno, da organi na področju finančnih storitev spremljajo celoten razvoj evropskega trga in globalnih trgov finančnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo evropske regulativne okvire in okrepijo regulativni dialog med Evropsko unijo in njenimi trgovskimi partnerji ter tako zmanjšajo trgovinske ovire;
48. poziva Komisijo, naj preuči prakse tretjih držav, ki ogrožajo vzajemno koristno odpiranje trgov;
49. poziva države članice, naj si skupaj s Komisijo prizadevajo za bolj integrirano in skladno trgovinsko politiko, zlasti na področju vlaganj; poudarja, da države članice ne bi smele precenjevati tveganj, ki jih predstavljajo tuja vlaganja, temveč se usmeriti v učinkovito odpiranje svojih gospodarstev in skupen pristop v okviru državnih naložbenih skladov; je seznanjen z dejstvom, da je treba oceniti vprašanja, kot je zanesljivost preskrbe, zlasti glede tujih naložb državnih organov v energetski sektor, in opozarja, da se ta ocena ne more uporabiti kot zaščitni ukrep;
50. opozarja Komisijo na morebitna tveganja pri spoštovanju predpisov o konkurenci v Evropski uniji, povezana s pomanjkanjem vzajemnosti v sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o javnih naročilih;
51. poziva Komisijo, naj sprejme strožje ukrepe proti ponarejanju, predvsem prek svetovnega spleta, in hkrati spodbuja boljše sodelovanje med nacionalnimi upravami;
52. se strinja z močno podporo, ki jo Komisija namenja večstranskim trgovinskim pogajanjem, vendar ugotavlja, da so za trgovino s storitvami, zlasti finančnimi storitvami, sporazumi o prosti trgovini za doseganje dostopa na trg primernejši; močno podpira sklenitev celovitih sporazumov o gospodarskem partnerstvu z državami AKP, sporazumov, ki ne zajemajo le blaga, temveč tudi storitve in vlaganja ter s tem državam omogočajo vključevanje v svetovno gospodarstvo;
53. poudarja, da učinkovit dostop do trga za finančne storitve ustvarja boljše priložnosti za konkurenčnost, preglednost in razvejanost; ugotavlja, da učinkovit dostop do trga, zlasti kar zadeva hitro razvijajoča se gospodarstva, lahko okrepi razvoj lokalnega finančnega trga in koristi podjetjem, ki se želijo ustanoviti, prav tako lahko potrošnikom zagotovi večjo izbiro in boljše izdelke;
54. ob upoštevanju šibkih finančnih, upravnih in institucionalnih zmogljivosti držav AKP poziva Komisijo, naj pri pogajanju in izvajanju trgovinskih sporazumov z državami, ki se jih pogosto označuje kot „davčni raj”, zagotovi spoštovanje mednarodno sprejetih standardov o ureditvi in nadzoru sektorja finančnih storitev;
55. meni, da je dostop do finančnih storitev (mikro kreditov, bančnih računov, osnovnih bančnih storitev, hipotek, lizinga in faktoringa, zavarovanja, pokojnin ter lokalnih in mednarodnih transferjev) še posebej potreben zato, da se posamezniki iz držav v razvoju vključijo v osnovne gospodarske dejavnosti, zato poziva Komisijo, naj v teh državah spodbuja boljši dostop do trga finančnih storitev, kakovostno in preudarno ureditev, razvoj konkurenčnih trgov in izobraževanje na področju finančnih storitev.
o
o o
56. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetovni trgovinski organizaciji in njenim državam članicam.
OBRAZLOŽITEV
UVOD
To poročilo želi izpostaviti pomembnost trgovine s storitvami kot ustvarjalca bogatstva in delovnih mest za vsa gospodarstva po svetu ter pobudnika razvoja. Storitve so jedro gospodarstva in trgovine po svetu ne le kot sredstvo za ustvarjanje bogastva, temveč tudi kot sredstvo za zagotavljanje nepogrešljive podpore celotnemu gospodarstvu ter industriji na primer s financami, logistiko in komunikacijami.
Izraz „trgovina s storitvami“ pokriva širok niz panog, zaradi česar je nemogoče vse vključiti v eno poročilo. Zato se bo to poročilo osredotočilo na širše teme storitev, vključno s sporazumom GATS ter dvostranskimi in regionalnimi trgovinskimi sporazumi, kot tudi na nekaj primerov tipičnih vprašanj v sektorju.
STORITVE KOT DEL GOSPODARSTVA
Današnja stopnja globalizacije in hiter tehnološki napredek zahtevata bolj kot kdaj koli prej, da se pozornost posveti ne le trgovini z materialnimi dobrinami, temveč tudi trgovini s storitvami. Študije nenehno kažejo, da storitve prispevajo vedno večji odstotek BDP v skoraj vseh gospodarstvih: 75 % v EU, 78 % v Severni Ameriki, 52 % v Afriki in 60 % v Aziji.
Medtem ko se trgovina z blagom precej zanaša na učinkovito gospodarstvo storitev, to ne pomeni, da je treba trgovino s storitvami obravnavati na enak način. Ker so finančne, komunikacijske in strokovne storitve ključni vmesni doprinos k proizvodnji v vseh sektorjih, bi lahko tehnološke izboljšave v teh sektorjih nadgradile vsesplošno produktivnost. Ker liberalizacija trgovine z blagom vodi gospodarstvo k specializaciji, bi odprtje trgovine s storitvami z dopustitvijo tujih naložb tako lahko pripeljalo do povečanega in uravnoteženega donosa ter izboljšane infrastrukture v vseh gospodarskih sektorjih.
To poročilo poudarja, da storitve niso varovana pridobitev bogatejših držav, temveč pomemben in naraščajoči del vsakega gospodarstva. Odličen primer ogromne zmogljivosti gospodarske rasti, ki so jo omogočile storitve v revnih državah, je nenaden velik razvoj na področju telekomunikacij v Afriki in Južni Ameriki, ki je pokazal na napredek, ki je lahko posledica liberalizacije in konkurenčnosti. Hiter razvoj na področju telekomunikacij kaže tudi na ugodne učinke, ki jih lahko ima liberalizacija storitev z vzpodbujanjem trgovinske izmenjave ter olajšanjem globalizacije, kar omogoča podjetnikom in državljanom revnejših držav dostop do komunikacij in informacij, ki bi bile drugače nedosegljive.
Treba je poudariti, da odprtje trgovine s storitvami ne pomeni privatizacije. Posamezne vlade držav lahko, če tako želijo, še vedno ponudijo državne banke, državne telekomunikacije ali državne vodovodne storitve ter hkrati lahko preprečijo domačim in tujim podjetnikom ali podjetjem, da bi poleg državnih ponudili konkurenčne storitve, čeprav bi nedržavno zagotavljanje storitev lahko dopolnjevalo številne javne storitve, ne pa jih oviralo.
Avtor priznava, da je pomembno, da se državljanom ponudita dostop in izbira zlasti v revnejših državah, kjer lokalne ali nacionalne vlade nimajo sredstev, včasih pa niti posluha za zadovoljivo zagotavljanje storitev. V nekaterih primerih vlade, denimo, niso sposobne zagotavljati čiste vode prebivalcem revnih mestnih četrti.
Študije kažejo, da veliko revnih ljudi, ki živijo v teh četrtih, lahko plača za zasebne storitve oskrbe z vodo – in to tudi storijo – čeprav se cene na prvi pogled lahko zdijo precej visoke. To si lahko privoščijo, ker na ta način pogosto še vedno plačajo manj, kot so morali plačati posrednikom za vodo, ki ni bila varna in zanesljiva. Vendar bi alternativni ponudniki lahko preprosto bili domači podjetniki in ne nujno tuji ponudniki. Poleg tega bi odprtje denimo trgovine s finančnimi storitvami pomenilo, da se državljanom za pridobitev posojila ne bi bilo treba zanašati le na eno banko, ki bi jo lahko vodil družabnik ali sorodnik članov podkupljive vlade. Podobno državljani pogosto pozdravljajo odprtje medijskih storitev, ki uporabnikom omogoča izbiro in povečano svobodo izražanja. Avtor je kritičen do primerov, kjer se pojem kulturne raznolikosti uporablja kot izgovor za izključevanje ali ukinjanje konkurenčnih ponudnikov medijskih storitev, da bi državno radiotelevizijsko podjetje ohranilo monopol nad širjenjem državne propagande.
GATS TER DRUGI DVOSTRANSKI IN REGIONALNI SPORAZUMI
Sedanji krog pogajanj o razvoju iz Dohe Svetovne trgovinske organizacije je trenutno zastal zaradi nestrinjanj glede kmetijstva. To poročilo opominja bralce, da je kmetijstvo sicer pomemben sektor za človeško preživetje, vendar pa sestavlja le majhen odstotek BDP in ne bi smelo zadrževati odprtja drugih pomembnih sektorjev svetovnega gospodarstva. EU bi morala moralno vodstvo dokazati z znižanjem tistih tarif in subvencij, ki ovirajo trgovino z materialnimi dobrinami ter kmetijskimi pridelki, v zameno za pomembnejši dosežek, to je trgovina s storitvami, ki je bistven ne le za proizvajalce in potrošnike iz EU, ampak tudi za državljane revnejših držav.
Zastoj pri večstranskih pogajanjih pomeni, da se številne države, vključno z EU, pogajajo o dvostranskih in regionalnih sporazumih. Obveznosti, dogovorjene v sporazumu o gospodarskem partnerstvu, ki je bil podpisan z državami CARIFORUM, so pokazale na resnično pripravljenost za uvrstitev vprašanja storitev na dnevni red. Sporazumi o načinu 4 bi morali nasloviti problematiko bega možganov in „neizkoriščanja možganov“, ko izobraženi ljudje v revnejših državah ne morejo uporabiti svojih sposobnosti v lokalnem okolju zaradi pomanjkanja priložnosti.
9.6.2008
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovini s storitvami
( 2008/2004(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Olle Schmidt
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za mednarodno trgovino kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da storitve, zlasti finančne storitve, zadevajo različna področja pristojnosti, in poudarja, da se ta uredba osredotoča na trgovino s storitvami ali na uresničevanje dostopa do trga na osnovi prostovoljnega odpiranja trgov s pomočjo metode za zahtevo in ponudbo pogajanj; predlaga, da se področja, kot so finančni nadzor, ureditev ter druga vprašanja, ki zadevajo različne vidike finančnih storitev, obravnavajo na ustrezni ravni;
2. močno podpira mnenje Komisije, da sta dostop na trg in prosta trgovina s storitvami bistvena sestavna dela lizbonske agende za rast in delovna mesta; poudarja, da odprti trgi skupaj z uravnovešeno in urejeno prosto trgovino s storitvami koristijo vsem sodelujočim državam in regijam;
3. ugotavlja, da so evropska podjetja vse bolj dejavna na mednarodnem področju, da h globalni gospodarski rasti največ prispevajo tretje države ter da bi lažji dostop do trga prispeval h krepitvi konkurenčnosti Evropske unije;
4. meni, da je trgovina s storitvami nujna dopolnitev trgovine z blagom in da ju ne bi smeli obravnavati ločeno;
5. meni, da je storitveni sektor postal največji gospodarski sektor v državah članicah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter da bosta večja trgovina in razpoložljivost storitev povečali gospodarsko rast ter olajšali rast in razvoj podjetij ob povečanju uspešnosti drugih industrij, saj storitve zagotavljajo ključen vmesni prispevek, zlasti v globaliziranem svetu, ki je vse bolj medsebojno povezan;
6. priznava, da je pridobitev dostopa na trg storitev v okviru sedanjih pogajanj Svetovne trgovinske organizacije o razvojni agendi iz Dohe težaven proces; poziva Komisijo, naj oblikuje uravnotežen paket z ambiciozno ponudbo storitev, zlasti finančnih storitev, kjer ima evropska industrija konkurenčno strokovno znanje in izkušnje ter močan potencial rasti; ugotavlja, da je za preprečevanje necarinskih ovir, ki so lahko občutljive na področju storitev, nujna skladnost s standardi in pravili;
7. poziva Komisijo, naj pri trgovinskih pogajanjih v celoti upošteva obstoj storitev splošnega pomena in morebitni vpliv odpiranja trgov na njihovo organizacijo;
8. ugotavlja, da je trg finančnih storitev EU med najbolj odprtimi na svetu, vendar poudarja, da se mora Evropska unija odločneje pogajati o uravnoteženem trgovanju s storitvami in podpreti načela odprtosti, razvoja in vzajemnosti;
9. poudarja, da je zelo pomembno, da organi na področju finančnih storitev spremljajo celoten razvoj evropskega trga in globalnih trgov finančnih storitev; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo evropske regulativne okvire in okrepijo regulativni dialog med Evropsko unijo in njenimi trgovskimi partnerji ter tako zmanjšajo trgovinske ovire;
10. poziva Komisijo, naj preuči prakse tretjih držav, ki ogrožajo vzajemno koristno odpiranje trgov;
11. poziva države članice, naj si skupaj s Komisijo prizadevajo za bolj integrirano in skladno trgovinsko politiko, zlasti na področju vlaganj; poudarja, da države članice ne bi smele precenjevati tveganj, ki jih predstavljajo tuja vlaganja, temveč se usmeriti v učinkovito odpiranje svojih gospodarstev in skupen pristop v okviru državnih naložbenih skladov; je seznanjen z dejstvom, da je treba oceniti vprašanja, kot je zanesljivost preskrbe, zlasti glede tujih naložb državnih organov v energetski sektor, in opozarja, da se ta ocena ne more uporabiti kot zaščitni ukrep;
12. opozarja Komisijo na morebitna tveganja pri spoštovanju predpisov o konkurenci v Evropski uniji, povezana s pomanjkanjem vzajemnosti v sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o javnih naročilih;
13. poziva Komisijo, naj sprejme strožje ukrepe proti ponarejanju, predvsem prek svetovnega spleta, in hkrati spodbuja boljše sodelovanje med nacionalnimi upravami;
14. se strinja z močno podporo, ki jo Komisija namenja večstranskim trgovinskim pogajanjem, vendar ugotavlja, da so za trgovino s storitvami, zlasti finančnimi storitvami, sporazumi o prosti trgovini za doseganje dostopa na trg primernejši; močno podpira sklenitev celovitih sporazumov o gospodarskem partnerstvu z državami AKP, sporazumov, ki ne zajemajo le blaga, temveč tudi storitve in vlaganja, ter s tem državam omogočajo vključevanje v svetovno gospodarstvo;
15. poudarja, da učinkovit dostop do trga za finančne storitve ustvarja boljše priložnosti za konkurenčnost, preglednost in razvejanost; ugotavlja, da učinkovit dostop do trga, zlasti kar zadeva hitro razvijajoča se gospodarstva, lahko okrepi razvoj lokalnega finančnega trga in koristi podjetjem, ki se želijo ustanoviti, prav tako lahko potrošnikom zagotovi večjo izbiro in boljše izdelke;
16. ob upoštevanju šibkih finančnih, upravnih in institucionalnih zmogljivosti držav AKP poziva Komisijo, naj pri pogajanju in izvajanju trgovinskih sporazumov z državami, ki se jih pogosto označuje kot "davčna nebesa", zagotovi spoštovanje mednarodno sprejetih standardov o ureditvi in nadzoru sektorja finančnih storitev;
17. meni, da je dostop do finančnih storitev (mikro kreditov, dostop do bančnih računov, osnovnih bančnih storitev, hipotek, lizinga in faktoringa, zavarovanja, pokojnin ter lokalnih in mednarodnih transferjev) še posebej potreben zato, da se posamezniki iz držav v razvoju vključijo v osnovne gospodarske dejavnosti, zato poziva Komisijo, naj v teh državah spodbuja boljši dostop do trga finančnih storitev, kakovostno in preudarno ureditev, razvoj konkurenčnih trgov in izobraževanje na področju finančnih storitev.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
3.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Florencio Luque Aguilar, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mia De Vits, Harald Ettl, Margaritis Schinas
28.5.2008
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovini s storitvami
( 2008/2004(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Cristian Silviu Buşoi
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za mednarodno trgovino kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja, da storitve predstavljajo več kot tri četrtine evropskega gospodarstva in da so številne storitve bistvene za konkurenčnost in inovacije v drugih sektorjih proizvodnega cikla, kot sta industrija in kmetijstvo;
2. meni, da je treba pri vzpostavljanju poštene trgovine s storitvami zagotoviti spoštovanje načel iz člena 2 Pogodbe ES;
3. meni, da je učinkovito delovanje notranjega trga storitev pomembno za globalno konkurenčnost podjetij EU; poudarja, da sta zato pomembna pravočasno in pravilno izvajanje ter prenos zakonodaje Skupnosti, vključno z Direktivo 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu
UL L 376, 29.12.2006, str. 36. ;
4. meni, da bi lahko uravnotežena in ambiciozna podjetniška politika, zlasti evropski zakon o malem gospodarstvu, okrepila konkurenčnost malih in srednjih podjetij; poziva, da naj prihodnja pobuda zajema tudi potrebe storitvenega sektorja, in se zavzema za zakonodajni instrument;
5. opozarja, kako pomembne so storitve za evropsko gospodarstvo, in je zaskrbljen, ker v sedanjem krogu pogajanj v Svetovni trgovinski organizaciji napredek na področju storitev ni bil dosežen;
6. ugotavlja, da je pomanjkanje kvalificiranih delavcev eden od prihodnjih izzivov za storitveni sektor v Evropi in da je treba pripraviti ukrepe za reševanje te težave, med drugim z vseživljenjskim izobraževanjem in usposabljanjem delavcev;
7. poudarja, da lahko storitveni sektor prispeva k reševanju okoljskih težav, in meni, da je to eden od osnovnih elementov dodane vrednosti na področju izvoza znanja in izkušenj EU; poudarja, da je treba pri oblikovanju politike trajnostnega razvoja upoštevati pomen storitvenega sektorja;
8. pozdravlja, da je Komisija izpostavila zagotavljanje prenosa pozitivnih učinkov globalizacije na potrošnike; poudarja, da je poštena konkurenca na področju storitev skupaj z visoko ravnjo varstva potrošnikov bistvena za zagotavljanje, da imajo potrošniki koristi od evropskega odprtega trga.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.5.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
36
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Graf Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Toine Manders, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Salvador Domingo Sanz Palacio, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emmanouil Angelakas, Wolfgang Bulfon, Colm Burke, Giovanna Corda, Jan Cremers, Wolf Klinz, Manuel Medina Ortega, Gary Titley
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elisabeth Morin, Sirpa Pietikäinen, Nicolae Vlad Popa
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
24.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
19
11
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Francisco Assis, Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Hénin, Syed Kamall, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Vittorio Agnoletto, Eugenijus Maldeikis, Jan Tadeusz Masiel, Salvador Domingo Sanz Palacio, Carl Schlyter
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Marie-Arlette Carlotti, Małgorzata Handzlik, Christopher Heaton-Harris
