PRILOGA
XIII
Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo
Odobreno s strani konference predsednikov dne 29. junija 2000.
EVROPSKI PARLAMENT IN KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
ob upoštevanju izjav, ki jih je predsednik Komisije podal Evropskemu parlamentu od maja 1999,
ob upoštevanju pisnih in ustnih izjav, ki so jih posamezni kandidati za komisarje podali v okviru predstavitev pred odbori Evropskega parlamenta, in ocen teh kandidatov, ki so jih po zaslišanju podali predsedniki odborov,
ob upoštevanju izjave, ki jo je kandidat za predsednika Komisije podal pred konferenco predsednikov dne 7. septembra 1999,
ob upoštevanju programa predlagane Komisije, ki ga je dne 14. septembra 1999 predložil kandidat za predsednika Komisije,
ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 1999
UL C 54, 25. 2. 2000, str. 51.
, v katerem je potrdil imenovanje g. Prodija kot predsednika Komisije in imenovanje Komisije za preostanek mandata, ki se izteče 22. januarja 2000, in za mandat, ki traja od 23. januarja 2000 do 22. januarja 2005,
ob upoštevanju člena 214 Pogodbe ES,
ob upoštevanju poslovnika Evropskega parlamenta ter zlasti členov 32 in 33,
ker je bistveni cilj Pogodbe o Evropski uniji krepitev demokratične legitimnosti postopka odločanja Unije,
ker potrditev Komisije s strani Evropskega parlamenta ponazarja zaupanje, ki bi moralo povezovati obe instituciji ves čas parlamentarne mandatne dobe,
ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Evropskega parlamenta ali Komisije, temveč želi zagotoviti, da bi se kar najbolj učinkovito izvajala v enotnem institucionalnem okviru na osnovi člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,
SE SPORAZUMETA O NASLEDNJEM:
Splošna načela
1.
Za posodobitev pravil ravnanja, sprejetih leta 1990 in spremenjenih leta 1995, se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih za to, da se krepita odgovornost in legitimnost Komisije, širita konstruktivni dialog in politično sodelovanje, izboljšuje pretok informacij ter da se glede upravnih reform v okviru Komisije posvetuje s Parlamentom in se ga o tem obvešča. Sporazumeta se tudi o več specifičnih izvedbenih ukrepih: (i) o zakonodajnem postopku, (ii) o mednarodnih sporazumih in širitvi ter (iii) o pošiljanju zaupnih dokumentov in informacij Komisije. Ti izvedbeni ukrepi so priloženi temu okvirnemu sporazumu.
Širitev konstruktivnega dialoga in političnega sodelovanja
2.
Predsednik ali podpredsednik Komisije se zavezuje, da bo vsakih šest mesecev poročal konferenci predsednikov, pri čemer bo orisal politično izvajanje delovnega programa za zadevno leto in morebitne dopolnitve zaradi aktualnih in pomembnih političnih dogodkov.
3.
Komisija še naprej redno poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih v odgovor na zahteve Evropskega parlamenta. Take informacije se podajo najmanj vsake tri mesece.
4.
Komisija upošteva vsako zahtevo, ki ji jo glede predložitve zakonodajnih predlogov da Evropski parlament v skladu s členom 192 Pogodbe ES, in se zavezuje, da bo na vsako tako zahtevo podala hiter in dovolj natančen odgovor pred pristojnim parlamentarnim odborom in po potrebi na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta.
5.
Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo Svetu v skladu s členom 251 Pogodbe ES podala mnenje o zakonodajnih spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po posvetovanju s kolegijem odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev pred Evropskim parlamentom ali na naslednji seji pristojnega parlamentarnega odbora.
6.
Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi zagotovi, da je Evropski parlament redno obveščen in polno vključen v pripravo in izvajanje medvladnih konferenc.
7.
Nova Komisija v najkrajšem možnem času predstavi svoj politični program, ki vsebuje vse njene predlagane smernice za mandatno dobo, in vzpostavi politični dialog z Evropskim parlamentom.
8.
Komisija v rednih časovnih razdobjih pošilja Evropskemu parlamentu poročila o izvrševanju proračuna; Evropski parlament se zavezuje, da bo preučil ta poročila na ravni svojih pristojnih odborov.
Politična odgovornost
9.
Brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije vsak član Komisije prevzema politično odgovornost na področju, za katerega je pristojen.
10.
Komisija se strinja, da kadar Evropski parlament izrazi nezaupanje v člana Komisije (ob upoštevanju politične podpore za takšno stališče tako vsebinsko kot formalno), predsednik Komisije resno preuči možnost, da od tega člana zahteva, naj odstopi.
11.
Predsednik Komisije nemudoma obvesti Evropski parlament o vsaki odločitvi glede razporeditve obveznosti posameznim članom Komisije. Kadar bistvene spremembe vplivajo na posameznega komisarja (denimo dodelitev povsem novega resorja ali pomembnega sklopa novih obveznosti), se zadevni član na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pojavi pred njim.
Pretok informacij
12.
Komisija pravočasno in izčrpno obvešča Evropski parlament o svojih predlogih in pobudah na zakonodajnem in proračunskem področju, v okviru svojih zmožnosti pa tudi o tistih na področju skupne zunanje in varnostne politike ter svobode, varnosti in pravic.
Na vseh področjih, kjer Evropski parlament deluje kot zakonodajno telo ali kot del proračunskih oblasti, je na vsaki stopnji zakonodajnega in proračunskega postopka obveščen enakovredno s Svetom.
13.
Komisija ne objavi nobene zakonodajne ali pomembne pobude oziroma nobenega pomembnega sklepa, preden o tem v pisni obliki ne obvesti Evropskega parlamenta, pri politično pomembnih vprašanjih pa v soglasju z Evropskim parlamentom slednjemu predlaga, da ga obvesti:
-
na plenarnem zasedanju, če Evropski parlament zaseda;
-
pred konferenco predsednikov, ki ji ob tej priložnosti lahko prisostvujejo vsi poslanci Evropskega parlamenta;
-
z ustreznim obvestilom predsednikom pristojnih parlamentarnih odborov, ki lahko skličejo sejo zadevnega odbora.
Posebne določbe o zaupnih informacijah bodo opredeljene v Prilogi 3.
14.
Vsak komisar zagotovi reden in neposreden pretok informacij med seboj in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.
15.
Komisija v okviru svojih zmožnosti zagotovi, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o vseh stopnjah priprave, pogajanj in sklepanja mednarodnih sporazumov, tako da bi lahko v skladu z določbami Priloge 2 upoštevala njegova stališča.
16.
Komisija pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko ter policijskim in pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah, prenesenih nanjo s Pogodbo, sprejme ukrepe za okrepitev sodelovanja Evropskega parlamenta na omenjenih področjih, tako da bi lahko kar najbolj upoštevala njegova stališča.
17.
V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen 276 Pogodbe ES, se Evropski parlament in Komisija strinjata, da Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor nad izvrševanjem proračuna za zadevno leto, ki jih predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice iz Priloge VI poslovnika Evropskega parlamenta, zahteva v ta namen.
Kadar se pojavijo novi vidiki v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija pošlje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.
18.
Če se interni dokument Komisije, o katerem Evropski parlament ni bil obveščen v skladu s točko 13 tega okvirnega sporazuma, razširja zunaj institucij, predsednik Evropskega parlamenta lahko zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu, zato da ga je mogoče posredovati poslancem Evropskega parlamenta, ki bi ga zahtevali.
Parlamentarni postopki
19.
Komisija praviloma zagotovi, da je pristojni komisar na zahtevo Evropskega parlamenta glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njegovo pristojnost, navzoč na plenarnih zasedanjih.
20.
Za zagotovitev navzočnosti komisarjev se Evropski parlament zavezuje, da bo storil vse, da se drži končnih osnutkov dnevnih redov.
21.
Kadar Evropski parlament spremeni osnutek dnevnega reda po seji, na kateri konferenca predsednikov določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, se Komisija kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega komisarja.
22.
Komisija lahko predlaga uvrstitev točke na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Evropski parlament kolikor je mogoče upošteva take predloge.
23.
Prošnje, ki jih vložijo komisarji, zato da bi v skladu s členom 37 poslovnika Evropskega parlamenta podali izjavo na plenarnem zasedanju, se - kadar je to mogoče - uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja.
24.
Komisar, pristojen za točko, ki se obravnava v parlamentarnem odboru, je praviloma navzoč na zadevni seji odbora, če je tja povabljen.
Vsak član Komisije lahko na svojo prošnjo govori.
Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik visokega položaja.
Upravne reforme v okviru Komisije
25.
Komisija vzpostavi ustrezne mehanizme za obveščanje Evropskega parlamenta in za redno vodenje konstruktivnega dialoga z njim o tekoči upravni reformi znotraj nje.
26.
Vsaka pravila ravnanja komisarjev se nemudoma pošlje Evropskemu parlamentu. Njihovo izvajanje se redno preverja.
Končne določbe
27.
Evropski parlament in Komisija se zavezujeta, da bosta okrepila sodelovanje na področju informiranja in komuniciranja. Svoje dejavnosti lahko usklajujeta znotraj medinstitucionalne delovne skupine za informiranje in komuniciranje. V tem okviru lahko oblikujeta skupne ukrepe, namenjene krepitvi osveščenosti državljanov, in zagotovita pravilno usklajevanje svojih dejavnosti informiranja, pri čemer upoštevata avtonomijo in posebno vlogo vsake institucije.
28.
Instituciji redno ocenjujeta uporabo tega okvirnega sporazuma.
29.
Vse podrobnosti so navedene v prilogah.
Priloga
1
Posebni sporazum o zakonodajnem postopku
1.
Pri izvajanju zgornjega okvirnega sporazuma in na podlagi izkušenj s pravili ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz let 1990 in 1995
UL C 89, 10. 4. 1995, str. 68.
se instituciji sporazumeta o naslednjih posebnih določbah v zvezi s potekom zakonodajnega postopka.
Zakonodajno načrtovanje in letni zakonodajni program
2.
Komisija pri sestavljanju letnega zakonodajnega programa kar najbolj upošteva smernice, ki jih predlaga Evropski parlament. Komisija predstavi svoj program tako zgodaj, da je mogoča široka javna razprava o njegovi vsebini. Navesti mora dovolj podrobnosti o tem, kaj natančno načrtuje pod vsako točko programa, zato da lahko Evropski parlament to upošteva pri svojem zakonodajnem načrtovanju. Komisija, brez poseganja v svoje pristojnosti, kakor hitro mogoče obvesti delovno skupino za medinstitucionalno usklajevanje o zamudah pri predstavitvi vsakega posebnega predloga ali dokumenta iz sprejetega programa.
Izbira pravne podlage
3.
Komisija se zavezuje, da bo Evropski parlament obvestila istočasno kot Svet o vseh predlogih, s katerimi namerava v teku postopkov odločanja spreminjati pravne podlage.
4.
Komisija kar najbolj upošteva vse spremembe pravnih podlag svojih predlogov, ki jih vsebujejo dopolnitve Evropskega parlamenta. Komisija se zavezuje, da bo podala natančne razloge za svoje stališče.
Splošni zakonodajni postopki
5.
Komisija in Evropski parlament zagotovita polno izvajanje Skupne izjave o praktičnih ureditvah glede novega postopka soodločanja (člen 251 Pogodbe ES), ki so jo podpisali Evropski parlament, Svet in Komisija dne 5. maja 1999
UL C 279, 1. 10. 1999, str. 229.
.
6.
Komisija redno obvešča pristojni parlamentarni odbor o glavnih stališčih, ki se oblikujejo na razpravah znotraj teles Sveta, zlasti kadar se razlikujejo od izvirnega predloga, prav tako pošlje tudi vse spremembe izvirnega predloga s strani Komisije, na podlagi katerih Svet nadaljuje razpravo. Komisija kakor hitro mogoče obvesti Evropski parlament o svojem pozitivnem mnenju glede sprememb, ki jih je v zvezi z njenimi predlogi predlagal Svet.
7.
Za zakonodajne postopke, ki ne vključujejo soodločanja:
(i)
Komisija zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Evropski parlament ni dal svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Evropskega parlamenta.
(ii)
Komisija zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti in po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje z Evropskim parlamentom. Komisija obvesti Evropski parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju.
(iii)
Komisija se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Evropski parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po preverjanju s strani kolegija odloči ohraniti predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Evropskim parlamentom.
(iv)
Za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja se Evropski parlament zavezuje, da bo:
-
po možnosti že neposredno po sprejetju zakonodajnega programa imenoval poročevalce o prihodnjih predlogih;
-
preučil zahteve za ponovno posvetovanje kot absolutne prednostne naloge, če so mu bile posredovane vse potrebne informacije;
-
pri načrtovanju svojih dejavnosti upošteval naloge, ki sta jih Komisija in Svet ocenila kot prednostne;
-
načrtoval zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom;
-
kolikor je koristno za postopek, upošteval primeren rok, v katerem bo dal svoje mnenje v prvi obravnavi v postopku sodelovanja in postopku soodločanja ali svoja mnenja v postopku posvetovanja.
8.
Če Sodišče nek akt razveljavi, ta pa še naprej ohranja pravne posledice, se Komisija zavezuje, da bo predstavila spremenjeni predlog zakonodajnega akta zaradi izvršitve sodbe Sodišča.
Komisija izčrpno in vnaprej obvesti Evropski parlament, kadar namerava sprejeti izvedbene ukrepe na podlagi razveljavljenega akta, ki še naprej ohranja pravne posledice, zato da se zagotovi upoštevanje stališč Evropskega parlamenta.
9.
Komisija se zavezuje vnaprej obveščati Evropski parlament in Svet o umiku svojih predlogov.
Posebna zakonodajna pooblastila Komisije
10.
Komisija se zavezuje izčrpno in pravočasno obveščati Evropski parlament o aktih, ki jih sprejme in ki sodijo v njeno zakonodajno pristojnost.
Izvedbena pooblastila
11.
Izvajanje Sklepa Sveta št. 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23.
ureja sporazum med Komisijo in Evropskim parlamentom o postopkih za izvedbo omenjenega sklepa
UL L 256, 10. 10. 2000, str. 19. Glej Prilogo XII.
.
Evropski parlament in Komisija zagotovita dosledno izvajanje tega sporazuma.
12.
Pravila ravnanja o izvajanju strukturnih politik s strani Komisije (2000-2006), podpisana dne 6. maja 1999
UL C 279, 1. 10. 1999, str. 488.
, se še naprej uporablja za izvedbene ukrepe v zvezi s strukturnimi skladi.
Spremljanje uporabe zakonodaje Skupnosti
13.
Poleg posebnih poročil in letnega poročila o izvajanju zakonodaje Skupnosti Komisija na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora ustno obvesti Evropski parlament o stanju, doseženem v postopku neposredno po tem, ko je bilo poslano obrazloženo mnenje, oziroma v primeru postopka zaradi opustitve sporočanja ukrepov za izvedbo direktive ali zaradi neupoštevanja sodbe Sodišča neposredno po formalnem obvestilu.
Instituciji se sporazumeta, da bosta vse zadevne informacije, ki se nanašajo na zakonodajno načrtovanje in organiziranje zakonodajnih postopkov, izmenjevali v okviru delovne skupine za medinstitucionalno usklajevanje.
Priloga
2
Obveščanje Evropskega parlamenta o mednarodnih sporazumih in širitvi ter udeležbe Evropskega parlamenta v tem pogledu
1.
Za zagotovitev bolj specifičnega izvajanja splošnega načela, ki ga vsebuje okvirni sporazum, in na podlagi izkušenj s točko 3.10 pravil ravnanja med Komisijo in Evropskim parlamentom iz leta 1995 se instituciji sporazumeta o naslednjih ukrepih:
Mednarodni sporazumi
2.
Kar zadeva mednarodne sporazume, tudi trgovinske sporazume (pripravljalno fazo takih sporazumov, osnutke pogajalskih smernic in sprejete pogajalske direktive), Komisija pravočasno in jasno obvesti Evropski parlament, zato da bi v okviru mogočega ustrezno upoštevala stališča Evropskega parlamenta.
3.
Komisija prek ustreznega parlamentarnega odbora in po potrebi na plenarnem zasedanju redno in izčrpno obvešča Evropski parlament o poteku in zaključku mednarodnih pogajanj. Obvestilo iz prejšnje točke se poda Evropskemu parlamentu dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoja stališča. Evropski parlament se s svoje strani zavezuje, da bo vzpostavil ustrezne postopke in jamstva glede zaupnosti v skladu z določbami Priloge 3.
4.
Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je Evropski parlament nemudoma in izčrpno obveščen o:
(i)
sklepih o začasni uporabi ali odložitvi izvajanja sporazumov
in
(ii)
določitvi skupnega stališča v telesu, ustanovljenem s sporazumom v skladu s členom 310 Pogodbe ES.
5.
Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta omogoči vključitev poslancev Evropskega parlamenta kot opazovalcev v delegacije Komisije, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih, pri čemer se razume, da se poslanci ne smejo neposredno udeleževati dejanskih pogajalskih srečanj, pri katerih Skupnost zastopa Komisija sama.
Opazovalce Evropskega parlamenta pa je treba v skladu s pogoji, določenimi v izmenjavi pisem med predsedniki obeh institucij, redno obveščati o napredku pri pogajanjih na srečanjih, zato da Komisija lahko upošteva stališča Evropskega parlamenta.
Širitev
6.
Komisija izčrpno obvešča Evropski parlament o napredku pogajanj o širitvi, zato da lahko slednji svoja stališča v okviru ustreznih parlamentarnih postopkov pravočasno izrazi.
7.
V tem okviru Komisija v skladu s svojimi zmožnostmi poda Evropskemu parlamentu zadevne ustne ali pisne informacije o glavnih vidikih in dogajanjih v zvezi s širitvijo.
8.
Če Evropski parlament v skladu s členom 96 svojega poslovnika sprejme priporočilo o teh zadevah in če se Komisija iz utemeljenih razlogov odloči, da ne more podpreti takega priporočila, razloge pred Evropskim parlamentom obrazloži na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora.
Priloga
3
Pošiljanje zaupnih informacij Evropskemu parlamentu
1.
Področje uporabe
1.1.
Ta priloga ureja pošiljanje zaupnih informacij Komisije Evropskemu parlamentu in obravnavanje takih informacij v okviru izvajanja parlamentarnih pristojnosti v zvezi z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, postopkom podelitve razrešnice ter splošnim izvajanjem nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji delujeta v skladu z medsebojnimi dolžnostmi iskrenega sodelovanja in v duhu popolnega medsebojnega zaupanja, pa tudi ob doslednem upoštevanju zadevnih določb Pogodbe, zlasti členov 6 in 46 Pogodbe o Evropski uniji in člena 276 Pogodbe ES.
1.2.
"Informacije" pomenijo vsako pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.
1.3.
Komisija zagotovi, da se Evropskemu parlamentu v skladu z določbami te priloge zagotovi dostop do informacij, vselej ko od enega izmed parlamentarnih teles, navedenih v točki 1.4, prejme zahtevo glede pošiljanja zaupnih informacij.
1.4.
V okviru te priloge lahko zaupne informacije Komisije zahtevajo naslednji: predsednik Evropskega parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, ki jih to zadeva, predsedstvo in konferenca predsednikov.
1.5.
Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih odborov še ni bil izdan dokončni sklep Komisije.
1.6.
Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta
UL L 113, 19. 5. 1995, str. 2.
, in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
UL L 136, 31. 5. 1999, str. 20.
.
2.
Splošne določbe
2.1.
Na zahtevo enega izmed teles iz točke 1.4 Komisija kar najhitreje pošlje temu telesu vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje nadzorne funkcije Evropskega parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta naslednje:
-
temeljne človekove pravice, vključno s pravicama do poštenega postopka in varovanja zasebnosti;
-
določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke;
-
varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav;
-
zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi.
V primeru nestrinjanja se zadeva pošlje predsednikoma institucij, ki razrešita spor.
Zaupne informacije države, institucije ali mednarodne organizacije se pošljejo le z njenim soglasjem.
2.2.
V primeru dvoma glede zaupne narave določene informacije ali če je treba določiti ustrezne načine pošiljanja v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2, se predsednik pristojnega parlamentarnega odbora, ki ga po potrebi spremlja poročevalec, nemudoma posvetuje s članom Komisije, ki je posebej pristojen za to področje.
V primeru nestrinjanja se zadeva pošlje predsednikoma institucij, ki razrešita spor.
2.3.
Če na koncu postopka iz točke 2.2 sporazum ni dosežen, predsednik Evropskega parlamenta na obrazloženo zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora pozove Komisijo, naj v pravilno določenem in ustreznem roku pošlje zadevne zaupne informacije, pri čemer način pošiljanja izbere med možnostmi, navedenimi v točki 3. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Evropski parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Evropski parlament pridržuje pravico, da po potrebi uresničuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev.
3.
Ureditve glede dostopa do zaupnih informacij in njihove obravnave
3.1.
Zaupne informacije, poslane v skladu s postopki iz točke 2.2 in po potrebi točke 2.3 , se na odgovornost predsednika ali člana Komisije pošljejo parlamentarnemu odboru, ki je podal zahtevo.
3.2.
Brez poseganja v določbe točke 2.3 se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo v medsebojnem soglasju med članom Komisije s posebno pristojnostjo za zadevno področje in ustreznim parlamentarnim telesom, ki ga zakonito zastopa njegov predsednik, ki izbereta eno izmed naslednjih možnosti:
-
informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora;
-
omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da fotokopiranje ni dovoljeno;
-
obravnava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z možnimi načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta;
-
posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni;
-
v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Evropskega parlamenta.
Zadevne informacije se niti ne objavijo niti se ne pošljejo drugim prejemnikom.
3.3.
V primeru nespoštovanja predvidene ureditve se uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedenimi v Prilogi VII poslovnika Evropskega parlamenta.
3.4.
Kar zadeva izvajanje navedenih določb, Evropski parlament zagotovi, da se dejansko vzpostavijo naslednji postopki:
-
varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni;
-
varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali pošiljanje dokumentov, ipd.);
-
varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij.
3.5.
Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.
4.
Posodobitev
Glede na pridobljene izkušnje predsednika obeh institucij lahko predlagata, da se ta priloga spremeni ali dopolni.

