P6_TA(2007)0053
Letno poročilo EIB (2005)
A6-0011/2007
Resolucija Evropskega parlamenta o letnem poročilu EIB za leto 2005 ( 2006/2269(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju členov 266 in 267 Pogodbe o ES o ustanovitvi Evropske investicijske banke (EIB) in Protokola o Statutu Evropske investicijske banke, ki je priloga k tej pogodbi,
–
ob upoštevanju poročila o dejavnostih skupine EIB za leto 2005, njenega delovnega načrta za obdobje 2006-2008, letnega poročila Evropskega investicijskega sklada za leto 2005, letnih poročil revizijskega odbora za leto 2005 in odgovora upravnega odbora, poročila o oceni projektov za leto 2005 in predstavitve predsednika EIB pred zadevnim odborom Evropskega parlamenta 20. junija 2005,
–
ob upoštevanju evropske pobude za rast, ki jo je podprlo predsedstvo v sklepih zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 12. in 13. decembra 2003,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2005 o poročilu o dejavnostih EIB za leto 2003 UL C 320 E, 15.12.2005, str. 66.
in svoje resolucije z dne 4. aprila 2006 o stanju evropskega gospodarstva: pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2006 UL C 293 E, 2.12.2006, str. 163.
,
–
ob upoštevanju okoljskega poročila EIB za leto 2004,
–
ob upoštevanju publikacije EIB "Socialna presoja projektov zunaj Evropske unije: pristop Evropske investicijske banke" z dne 2. oktobra 2006,
–
ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (Arhuška konvencija), v skladu s katero se je Skupnost zavezala zagotavljati "pravico dostopa do informacij, udeležbe javnosti pri odločanju in dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah";
–
ob upoštevanju členov 112(2) in 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0011/2007 ),
A.
ker je EIB javna banka s politično razsežnostjo, ustanovljena s Pogodbo o ES kot najpomembnejša finančna institucija, ki naj bi pripomogla k uresničevanju ciljev EU,
B.
ker je rast evropskega gospodarstva še vedno zelo nizka, približno 2 %, kar je precej nižje od stopenj rasti drugih regij ter ne zadošča za zaposlitev 12 milijonov nezaposlenih Evropejcev in za razvoj razširjene Evrope,
C.
ker je EIB v letu 2005 odobrila posojila v višini 47 400 milijonov EUR, od česar je bilo 42 300 milijonov dodeljenih državam članicam, 2 000 milijonov EUR državam pristopnicam, 3 100 milijonov EUR pridruženim državam, okoli 9 000 milijonov EUR pa razdeljenih prek posredniških bank,
D.
ker je bilo od posojil, ki jih je odobrila skupina EIB, 34 000 milijonov EUR dodeljenih za gospodarsko in socialno kohezijo, 10.700 milijonov EUR za pobudo Inovativnost 2010, 12 300 EUR za zaščito okolja, 8 200 milijonov EUR za razvoj vseevropskih omrežij, 4 200 milijonov EUR za podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP), 3 600 milijonov EUR kot prispevek evropskemu zunanjemu sodelovanju in politiki razvojne pomoči, 400 milijonov EUR za sklade tveganega kapitala in 1 700 milijonov EUR za garancije za mala in srednje velika podjetja,
E.
ker je bila v integriranih smernicah Komisije za rast in zaposlovanje (2005–2008) ( KOM(2005)0141 ) izpostavljena potreba po spodbujanju podjetniške kulture in ustanavljanju podjetij ter je bilo ugotovljeno, da je eden izmed načinov za dosego teh ciljev izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednje velika podjetja,
F.
ker ima skupno skoraj 23 milijonov malih in srednje velikih podjetij v EU, ki predstavljajo skoraj polovico gospodarstva EU in zaposlujejo dve tretjini evropske delovne sile, pomembno vlogo v gospodarski in socialni koheziji,
G.
ker je za obvladovanje visokih cen energije, zagotavljanje oskrbe in upočasnjevanje podnebnih sprememb potrebna nova evropska energetska politika,
1.
čestita EIB za njeno poročilo o dejavnostih za leto 2005, za večjo transparentnost v odnosu do javnosti ter za izboljšanje sistemov kontrole; spodbuja EIB, da nadaljuje svoje delo na področju razvoja evropskega gospodarstva;
Strategija in dejavnosti
2.
pozdravlja dejstvo, da je EIB sprejela cilje Lizbonske strategije na področju rasti in zaposlovanja ter pozdravlja spremembe, ki jih je EIB uvedla v svoje delo, da bi dosegla te cilje; meni, da je treba odpreti vprašanje, ali sredstva, s katerimi razpolaga EIB, zadostujejo za uresničitev navedenih ciljev;
3.
ugotavlja, da po reviziji strategije EIB, izvedene leta 2005, spodbujanje ekonomske in socialne kohezije znotraj Evropske unije ostaja glavni cilj EIB; zato poziva, da se dejavnosti EIB na tem področju osredotočijo predvsem na najmanj razvite regije;
4.
poziva EIB v zvezi s pobudo Inovativnost 2010, da financira samo projekte, ki so neposredno povezani z inovativnostjo; kar zadeva izobraževanje in usposabljanje, poziva, k popolni podpri političnemu cilju Evropske unije – družbi, ki temelji na znanju, s posebnim poudarkom na izobraževalnih projektih, povezanih z inovativnostjo, tako v višjem kot v osnovnem izobraževanju, da bi povečali evropski človeški kapital; podpira EIB pri njenih prizadevanjih za integracijo manj razvitih regij v na znanju temelječe gospodarstvo;
5.
čestita EIB, ker je dosegla svoj cilj, dodeliti med 30 % in 35 % svojih posojil znotraj Evropske unije projektom, namenjenih izboljšanju naravnega ali urbanega okolja; ugotavlja, da je bilo od vseh posojil, odobrenih znotraj Evropske unije, 60 % posojil dodeljenih na področju urbanega okolja (javni prevoz in obnova mest), medtem ko je bilo raziskavam v zvezi z energetsko učinkovitostjo in razvoju obnovljivih virov energije namenjeno samo 20 % posojil; zato poziva EIB, da sredstva za varstvo okolja razdeljuje bolj skladno s cilji;
6.
pozdravlja namero EIB, da za področje energije pripravi nov akcijski načrt, ki bo vključeval nove cilje EU na tem področju; poziva EIB, da si pri financiranju obnovljivih virov energije in programov za izboljšanje energetske učinkovitosti zastavi ambicioznejše cilje, zlasti v novih državah članicah in na področju malih in srednje velikih podjetij, kjer je več možnosti za napredek;
7.
čestita EIB za vlogo katalizatorja, ki jo ima pri financiranju, zlasti v zvezi s posojili za podporo javno-zasebnih partnerstev, ki spodbujajo udeležbo zasebnega sektorja pri financiranju vseevropskih omrežij; poziva, da se za projekte TEN-T razvije jamstveni instrument EU za kritje tveganja, če bodo v začetni fazi delovanja prihodki nižji od pričakovanih; poudarja pomen izboljševanja razsežnosti energetskih omrežij do držav članic in med njimi, da bi olajšali vzpostavitev notranjega trga za oskrbo z energijo in njeno distribucijo;
8.
meni, da morajo dejavnosti EIB odražati potrebe razširjene Evropske unije; poudarja, da EIB nima stalnega predstavništva v regiji Baltskega morja, ki bi zajemala baltske države, Dansko, Finsko, Švedsko in države EGP–EFTA;
9.
poziva k večji doslednosti zunanjega mandata EIB tako glede zadostnosti sredstev za celotno obdobje novega mandata kot porazdelitve sredstev po geografskih področjih; poudarja, da posojila, odobrena za Latinsko Ameriko, ne zadoščajo, saj pomenijo le 2,5 % posojil, namenjenih projektom izven Evropske unije; pozdravlja novo pobudo, ki povezuje posojila EIB z nepovratnimi sredstvi EU za projekte regionalne infrastrukture v Afriki, ter druge pobude v podporo razvojni agendi Afrike, ki jo je treba izvesti na podlagi trajnostnih okoljskih, socialnih in gospodarskih meril; v povezavi z globalnimi posojili za sredozemske partnerske države poziva EIB, naj pri razvoju in reformi lokalnega finančnega sektorja zagotovi tehnično pomoč;
10.
čestita svetu guvernerjev EIB, ker je leta 2005 podporo malim in srednjim podjetjem uvrstil med svojih pet prednostnih ciljev; podpira EIB pri njenih prizadevanjih, da bi razvila finančne instrumente, ki bi ustrezali potrebam malih in srednje velikih podjetij, s ciljem doseči, da bi skupna posojila, namenjena malim in srednje velikim podjetjem, vsako leto predstavljala več kot 50 % vseh posojil;
Metode delovanja
11.
pozdravlja tesnejše sodelovanje s Komisijo v okviru novih programov, katerih cilj je povečati učinkovitost odhodkov na podlagi izkušenj EIB, zlasti program "Skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah" (JASPERS -
"Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions"
);
12.
poudarja, da bo vrsta novih finančnih instrumentov, ki jih upravljata EIB in Evropski investicijski sklad (EIS), imela multiplikacijski učinek na nepovratno pomoč; pozdravlja začetek uresničevanja pobude "Skupni viri za mikro do srednje velika podjetja" (JEREMIE -
"Joint Resources for Micro to Medium Enterprises"
), ki lahko povečala multiplikacijski učinek do desetkratnega obsega proračuna strukturnega sklada prek delovanja EIS, ki spreminja subvencije v nabor finančnih proizvodov, namenjenih malim in srednje velikim podjetjem;
13.
meni, da je treba nove načine sodelovanja in financiranja skrbno oceniti, da bi lahko odpravili morebitne upravne ovire;
14.
opozarja EIB, da njena posojila pod ugodnejšimi pogoji ne smejo nadomeščati posojil, ki bi jih posredniškim finančnim institucijam v vsakem primeru odobril zasebni sektor;
15.
poziva Računsko sodišče, naj zagotovi, da pogoji za posojila in jamstva, ki vključujejo proračunska sredstva EU, ki jih dodeli EIB, ne omogočajo nekaterim privilegiranim stranem, ki bi lahko dobile sredstva na trgu, posredno korist od pomoči brez jamstev;
16.
poziva EIB, naj po analizi vplivov politik EU izvede natančno študijo o dejanskem prispevku naložb EIB v regionalni razvoj ter naj uvede ustrezne kazalnike, kot jih priporoča oddelek Komisije za ocenjevanje;
17.
priporoča, da EIB dodatno okrepi možnosti dostopa do svojega financiranja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, tako da poveča število finančnih institucij z ustreznim strokovnim znanjem in posojilnimi sposobnostmi, ki naj v vsaki državi delujejo kot posredniki, za podporo prednostnim nalogam EU, kar bi obenem izboljšalo pogoje za končne prejemnike;
18.
priporoča Evropski investicijski banki (EIB), da v naslednjem letnem poročilu nameni poseben poudarek odnosom z bankami, ki se na nacionalni ravni ukvarjajo predvsem z dajanjem posojil malim in srednje velikim podjetjem (MSP), in opozarja, da dobro sodelovanje med EIB in temi bankami MSP lahko le koristi;
19.
meni, da bi bilo treba v korist MSP spodbujati kombinacijo sredstev, ki jih zagotovi EIB, in dovoljene državne pomoči;
Transparentnost in delovanje
20.
poziva EIB, da bolje pojasni merila za ocenjevanje, ki jih uporablja pri izbiri projektov za financiranje ter da predloži oceno učinkov teh projektov na gospodarsko rast in zaposlovanje; priporoča EIB, da objavi informacije o investicijskih projektih, pri katerih sodeluje, in tako spodbudi zasebne investitorje k udeležbi pri morebitnem financiranju teh projektov;
21.
priporoča EIB naj določi jasnejša merila za dokončno dodeljevanje svojih globalnih posojil; prav tako poziva EIB, da vzpostavi pregleden postopek za določanje in ocenjevanje, kako so posredniške banke uporabile posojila, zlasti z vidika preverjanja, ali kakovost posojil EIB resnično koristi končnim prejemnikom;
22.
poziva EIB, naj zagotovi, da bodo njeni operativni standardi skladni z mednarodnimi standardi in najboljšo prakso ter da vzpostavi pregleden mehanizem za udeležbo, ki bo vključil organizacije civilne družbe in druge zainteresirane skupine v oblikovanje okrepljenih socialnih standardov EIB;
23.
poziva EIB, naj vzpostavi nov okoljski okvir na osnovi jasnih, zavezujočih in obveznih najnižjih standardov, ki bi EIB omogočili, da svoje vrednote in standarde jasno predstavi vsem zainteresiranim skupinam, vključno z lokalnimi skupnostmi;
24.
čestita EIB, da je pri razvoju svojega sistema kontrole večjo težo namenila naknadnemu ocenjevanju operacij; pozdravlja objavo povzetka ocen, ki jih je opravil oddelek za ocenjevanje operacij; ponavlja zahtevo, ki jo je izrazil v odstavku 14 svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o letnem poročilu EIB za leto 2002 UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1019.
, da mora EIB zagotoviti informacije o neuspelih projektih, z namenom oblikovanja sklepov na podlagi teh neuspehov;
25.
ugotavlja, da namerava EIB prostovoljno sodelovati pri določitvi mednarodne stopnje solventnosti (Basel II); poziva EIB, da sporoči, katera metodologija je bila uporabljena in kateri so sestavni deli te stopnje; zahteva, da se preuči, kako bi lahko nadzorovali uveljavljanje sporazuma Basel II;
26.
pozdravlja stališče EIB glede transparentnosti, ki je bilo izraženo 28. marca 2006 v okviru njene politike javnega obveščanja;
27.
poziva EIB, da nadaljuje izboljševanje svoje komunikacijske politike; poziva, da se glavne vsebine spletne strani EIB prevedejo v vse jezike EU;
28.
poziva EIB, da še naprej vsako leto posreduje Parlamentu in javnosti letni povzetek ukrepov, ki jih je sprejela, da bi izboljšala svoj delovanje, v skladu s predhodnimi resolucijami Parlamenta;
o
o o
29.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski investicijski banki.
