Skupni trg za avtomobilske rezervne dele
Industrija
2007-12-12 - 14:09
V sredo je parlament podprl predlog direktive o pravnem varstvu modelov, ki se tiče predvsem nadomestnih delov za motorna vozila in stroje. Poslanci se strinjajo z namero Komisije za popolno odprtje sekundarnega trga za te dele, vendar s petletnim prehodnim obdobjem.
Poročevalec Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE), izrecno poudarja, da se zakonodajni predlog nanaša izključno na sekundarni (poprodajni) trg za nadomestne dele in le na tiste dele, pri katerih je za obnovo izvirne funkcije ali videza nujen model. To pomeni, da se lahko del ali sestavni del kompleksnega izdelka - motornega vozila, stroja ali druge podobne dobrine - nadomesti samo z nadomestnim delom, ki je enak originalnemu delu (t.i. nadomestni del "z obveznim ujemanjem"). S sprejetjem direktive se bo ta trg znotraj EU popolnoma odprl, proizvajalci nadomestnih delov pa bodo lahko proizvajali identične dele za drugo vgradnjo oziroma popravilo, ne da bi s tem kršili zakonodajo o zaščiti oblike izdelka.
Večina držav Unije ima v svoji zakonodaji predvideno varstvo modelov za nadomestne dele. Parlament predlaga petletno prehodno obdobje za popolno liberalizacijo trga, države pa morajo zagotoviti obveščenost potrošnikov o izvoru nadomestnih delov, tako da bi se lahko odločili, ali želijo kupiti nadomestni del proizvajalca vozila, dobavitelja originalne opreme ali neodvisnega dobavitelja.
Razlike med državami
Sekundarni trg nadomestnih delov je zaščiten v 15 državah članicah (Avstrija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Portugalska, Švedska, Ciper, Češka, Estonija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija ), 9 držav članic (Belgija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Španija, Velika Britanija, Madžarska, Latvija) ga je že liberaliziralo, medtem ko ima Grčija časovno omejeno (petletno) zaščito trga.
Področje uporabe
Direktiva obravnava predvsem avtomobilski poprodajni trg in ima le manjši vpliv na druge trge, na primer sanitarne naprave, ure, motorna kolesa in električne gospodinjske aparate - podatke teh drugih trgov je težko količinsko opredeliti.
Pri avtomobilskih delih gre večinoma za dele karoserije, stekla in luči. Za nakup teh delov se vsako leto porabi od 9 do 11 milijard evrov, vendar pri tem sekundarni trg predstavlja manjši del, ki pa je še vedno vreden nekaj milijard evrov.
Morebitne prednosti in slabosti
Na trgih z varstvom modelov lahko monopolističen sistem cen povzroči previsoke cene nadomestnih delov. Liberaliziran trg ponuja večjo izbiro in veliko verjetnost nižjih cen. Študija je pokazala, da je 10 od 11 nadomestnih delov dražjih na zaščitenih trgih kot na liberaliziranih trgih. Ob tem je na primer cena, ki jo proizvajalec vozil postavi za nek nadomestni del, lahko več kot dvakrat višja kot na prostem trgu.
Liberalizacija nima negativnega vpliva na inovacije, saj do njih pride zaradi konkurence na primarnem trgu. Model novega avtomobila je odločilen za odločitev potrošnika za nakup in osnova za uspešno prodajo, vendar pa model ne vpliva na vedenje potrošnikov na poprodajnem trgu.
Zaposlitve: Neodvisni proizvajalci v cenovno ugodnih državah pogosto nimajo dovolj tehničnega znanja za proizvodnjo delov z ravnjo kakovosti, ki jo zahteva evropski trg. Proizvodnjo na tujem opravijo raje proizvajalci vozil sami. Lahko pa zato mala in srednje velika podjetja bolje zagotovijo delovna mesta na svojih trgih in bodo imela koristi liberalizacije, saj zdaj težje poslujejo, ker trg ni usklajen. Korist bodo imeli praktično vsi dobavitelji, saj bo dovoljena tudi proizvodnja delov za neevropske avtomobile. Sedaj je v EU 15 odstotkov avtomobilov uvoženih iz tujine (npr. iz Japonske, Koreje in ZDA) in vsi ti proizvajalci imajo v Uniji registrirane modele avtomobilskih delov.
Varnost ni vprašanje varstva modelov, saj za dodelitev varstva ni preskusa varnosti, ki je sicer predmet homologacije.
Na zaščitenih trgih ni konkurence . Potrošnik mora nadomestne dele kupiti od proizvajalca vozil ali pa od dobavitelja originalne opreme, vendar je to mogoče samo za izdelke nekaterih velikih dobaviteljev. Enotni evropski trg ne obstaja in nacionalni zaščiteni trgi so za različne nadomestne dele v resnici različno zaščiteni. Liberalizirati trg bi pomenilo odpreti ga za konkurenco. Konkurenca ni le cenovna konkurenca, temveč vključuje tudi druge faktorje, kot so storitev, kakovost izdelka in sloves: v ZDA, na primer, so neodvisni proizvajalci delov karoserije dosegli le 15 odstotkov tržnega deleža.
20071211IPR14794
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
