Izzivi v obdobju 2009–2014
Volitve 2009
Institucije
2009-04-07 - 12:17
Besedilo predstavlja nekatera glavna vprašanja, s katerimi se bodo soočili novoizvoljeni poslanci. Med njimi so finančne storitve, socialna politika, podnebne spremembe, širitev EU, priseljevanje, terorizem, varnost, kmetijstvo ter izvajanje Lizbonske pogodbe, če in ko jo bodo ratificirale vse države članice.
1. Ekonomske in monetarne zadeve
Kriza na finančnem trgu ki je jeseni 2008 skoraj povzročila zlom bančnega sistema, zdaj vpliva na druge sektorje gospodarstva, ker omejen dostop do kreditov vpliva na porabo gospodinjstev in industrijske naložbe. Ena glavnih zadev, s katerimi se bo ukvarjal Evropski parlament v prihodnji sestavi, bo izboljšanje evropskega okvira finančne ureditve.
2. Zaposlovanje in socialno varstvo v Evropi
Posledice gospodarske krize, vpliv demografskih sprememb in najboljši način za varovanje evropskega socialnega modela so vprašanja, ki čakajo na nove poslance. Odločati bodo morali tudi o različnih temah, o katerih so potekale razprave v zakonodajnem obdobju 2004 do 2009.
3. Podnebne spremembe in energija
Podnebne spremembe so eden od glavnih izzivov, s katerimi se sooča človeštvo. Izvajanje zakonodaje EU za preprečevanje podnebnih sprememb bo težavno, vendar ne zadostno. EU mora hkrati nadaljevati pogajanja o svetovnem podnebnem režimu po Kjotu, o katerem se bo treba dogovoriti v Københavnu do konca leta 2009.
4. Zunanje zadeve
Med izzivi na področju zunanjih zadev so nadomestitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo, ki je potekel, preprečevanje prekinitev dobave plina iz Rusije prek Ukrajine, odpravljanje netarifnih ovir za trgovino s Kitajsko, iskanje rešitev izraelsko-palestinskega spora ter spremljanje napredka pri doseganju pridružitvenih sporazumov z latinskoameriškimi državami.
5. Širitev
Bolgarija in Romunija, ki sta se EU pridružili leta 2007, nista zadnji. Uradne kandidatke so še Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Možnost pridružitve imajo tudi druge države, na primer Srbija, Črna Gora in Kosovo. V prihodnjih letih bodo ena od pomembnejših tem na dnevnem redu Parlamenta razprave o tem, ali so te države pripravljene na pridružitev ter možni datumi zanjo.
6. Priseljevanje
Zaradi številnih priseljencev, ki vsako leto pridejo v EU, pogosto v tragičnih okoliščinah, morajo države članice sodelovati pri upravljanju migracijskih gibanj. Vsaka politika, ki se na tem področju uporablja v eni državi, vpliva tudi na sosednjo državo, zlasti v južni Evropi. Oblikovanje uravnotežene politike priseljevanja bi moralo koristiti tako severnemu kot tudi južnemu delu celine.
7. Terorizem in varnost
V letih po napadih v New Yorku, Madridu in Londonu so države članice povečale usklajevanje v boju proti terorizmu, deloma s pomočjo platform za sodelovanje, ki jih zagotavljata Europol in Eurojust. Poslanci v novi sestavi Parlamenta bodo preučili nove ukrepe za preprečevanje terorističnih dejanj. Ravnotežje med varnostjo in zaščito na eni strani ter zasebnostjo in temeljnimi pravicami na drugi bo prav tako eno od ključnih vprašanj.
8. Kmetijstvo
Junija 2009 izvoljeni poslanci bodo sodelovali pri pripravi na naslednji večji pregled skupne kmetijske politike, ki je v načrtu leta 2013. Rezultat bo deloma odvisen od pričakovanega proračunskega boja med državami članicami za obdobje po letu 2013, deloma pa od drugih dejavnikov, na primer podnebnih sprememb. Če bo Lizbonska pogodba ratificirana, bo Parlamentu dodelila pooblastila za skupno odločanje z ministri za kmetijstvo na tem področju.
9. Lizbonska pogodba
Če jo bodo države članice ratificirale, bo Lizbonska pogodba vzpostavila pravni okvir in potrebna orodja za soočanje z najbolj perečimi izzivi v Evropi. S tem, ko bi neposredno izvoljeni Evropski parlament dobil večje pristojnosti pri odločanju na področjih EU, kot so notranje zadeve, kmetijstvo in proračun, bi EU kot celota postala bolj demokratično odgovorna.
20090316TMN51949
Ekonomske in monetarne zadeve
Boljši nadzor in regulacija finančnih trgov
Kriza na finančnem trgu, ki je jeseni 2008 skoraj povzročila zlom bančnega sistema, zdaj vpliva na druge sektorje gospodarstva, ko omejen dostop do kreditov vpliva na porabo gospodinjstev in industrijska vlaganja. Ena glavnih zadev, s katerimi se bo ukvarjal Evropski parlament v prihodnji sestavi, bo izboljšanje evropskega okvira finančne ureditve.
Prvi zakonodajni akti so že v pripravi in cilj institucij je, da jih sprejmejo še pred volitvami: dva primera sta izboljšanje direktive o kapitalskih zahtevah (o pravilih, ki določajo, koliko kapitala potrebujejo banke glede na svoja tveganja) in ukrepi za reševanje navzkrižja interesov v bonitetnih agencijah.
Vendar pa je Parlament tudi formalno zahteval, naj Komisija pripravi še predloge o številnih drugih zadevah, med drugim: za zagotavljanje, da se bo sistem kapitalskih zahtev uporabljal za vse finančne institucije, ne glede na njihovo natančno pravno obliko, kar bi vključilo hedge sklade in sklade zasebnega kapitala; za okrepitev statusa, pooblastila za odločanje in vloge odborov nacionalnih nadzornih organov, katerih cilj je zagotoviti, da se evropska pravila uporabljajo dosledno na vseh finančnih trgih EU; za zagotavljanje, da nacionalni nadzorniki multinacionalnih finančnih družb sodelujejo v kolegijih ter spremljajo skupino kot celoto in posamezne dele.
Po poročilu de Larosièreja
Komisija je Jacquesa de Larosièreja, nekdanjega upravnega direktorja Mednarodnega denarnega sklada, zaprosila, naj vodi skupino, ki bi naj pripravila predloge za čezmejni finančni nadzor. Evropski parlament in Svet bosta s postopkom soodločanja potrdila ali pa spremenila nove zakonodajne predlogi, ki izhajajo iz de Larosièrejevega poročila.
Podrobnosti o posameznih zadevah na zakonodajnem programu še niso pripravljene, vendar je že jasno, da bo moral Parlament v prihodnji sestavi na tem področju sprejeti vrsto odločitev: kako daleč naj gre EU pri reguliranju svojih finančnih trgov? Ali bi bilo smiselno oblikovati evropski finančni nadzorni organ, ki bo obravnaval velike družbe, ali pa naj bo nadzor še naprej v veliki meri organiziran na nacionalni ravni? Kako se soočati s prihodnjimi krizami ali kako jih preprečevati? Ali naj ima Evropska centralna banka večjo vlogo pri spremljanju gibanj na trgu?
Nadzor Evropske centralne banke
Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve bo še naprej edino mesto, kjer bodo izvoljeni predstavniki javno zaslišali predsednika Evropske centralne banke. Jean-Claude Trichet štirikrat na leto po dve uri odgovarja poslancem, jim razlaga in zagovarja odločitve ECB. Ta srečanja so pomemben del zagotavljanja ustreznega javnega nadzora dela evropske neodvisne centralne banke.
Zaposlovanje in socialno varstvo v Evropi
Posledice gospodarske krize, vpliv demografskih sprememb in najboljši način za varovanje evropskega socialnega modela so vprašanja, ki čakajo na nove poslance. Odločati bodo morali tudi o različnih temah, o katerih so potekale razprave v zakonodajnem obdobju 2004 do 2009.
Sedanja gospodarska kriza bo neposredno vplivala na zaposlovanje. Parlament je prepričan, da je treba usklajevati prizadevanja EU in držav članic v okviru načrta za oživitev.
Prihodnost sistemov socialne varnosti
V zakonodajnem obdobju 2004-2009 so poslanci večkrat glasovali o sposobnosti preživetja sistemov socialne varnosti v Evropski uniji, ki predstavlja resnični izziv za prihodnja desetletja. Delež prebivalstva Evropske unije, starega med 15 in 64 let, se bo do leta 2050 zmanjšal za 48 milijonov, hkrati pa se bo v istem obdobju delež vzdrževanega prebivalstva podvojil, kar bo v večini držav članic povečalo javne izdatke za pokojnine in zdravstvo.
Socialna razsežnost notranjega trga
V razpravi o direktivi o storitvah se je pojavilo vprašanje vključitve storitev splošnega pomena, kot so izobraževanje in socialna varnost. Nova Evropska komisija lahko predlaga posebno okvirno direktivo o storitvah splošnega pomena. Parlament v sedanji sestavi je zelo razdeljen glede potrebe po taki zakonodaji.
Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja
Oktobra 2008 je Evropska komisija predlagala paket ukrepov, katerih cilj je bil boljše usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, vključno z revizijo zakonodaje EU o porodniškem in očetovskem dopustu. Parlament, ki ima pristojnost za skupno odločanje v tej zadevi, mora o tem glasovati na prvi obravnavi pred evropskimi volitvami. Če pa do tedaj ne doseže kompromisa s Svetom, bo moral zadevo prevzeti Parlament v novi sestavi.
Čezmejno zdravstveno varstvo
Evropski parlament pravkar preučuje osnutek zakona, ki bo olajšal pacientom dostop do zdravstvenega varstva v Evropski uniji. Njegov namen je razjasniti pravice do nadomestil in zagotavljati standarde kakovosti in varnosti za paciente, ki se zdravijo v drugi državi članici. Tudi v tej zadevi ima Parlament pristojnost za skupno odločanje in mora o tem glasovati na prvi obravnavi do aprila 2009, pred evropskimi volitvami. Če pa do takrat ne doseže kompromisa, bo razprave prevzel Parlament v novi sestavi.
Mobilnost delavcev
Parlament je na prvi obravnavi junija 2007 odobril osnutek direktive, katere namen je olajšati mobilnost delavcev tako, da se določijo minimalni standardi za pridobitev pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja. Direktiva zdaj čaka na odločitev v Svetu.
Direktiva o delovnem času
Nazadnje se bo moral novi Parlament po pogajanjih med Svetom in Parlamentom pred volitvami spopasti tudi z vprašanjem delovnega časa v EU. Na glasovanju decembra 2008 je Parlament zavzel stališče, da mora najdaljši možni delovni teden v EU ostati 48 ur in da je treba opustiti odstopanja od tega načela.
EU mora uresničiti svoje cilje na področju podnebja
Podnebne spremembe so eden glavnih izzivov, s katerimi se sooča človeštvo. Izvajanje zakonodaje EU za preprečevanje podnebnih sprememb bo težavno, vendar ne zadostno. EU mora hkrati nadaljevati pogajanja o svetovnem podnebnem režimu po Kjotu, o katerem se bo treba dogovoriti v Københavnu do konca leta 2009.
Medtem ko se EU približuje roku v letu 2020, ko bi naj dosegla svoje cilje 20/20/20 (20 odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, 20 odstotno izboljšanje energetske učinkovitosti in 20 odstotkov obnovljivih virov v mešanici energij v EU), se hkrati sooča tudi z izzivom, kako prepoloviti svetovne emisije toplogrednih plinov do leta 2050. Parlament želi, da bi se EU in druge industrijske države kot skupina dogovorile, da bodo do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 zmanjšale emisije toplogrednih plinov za 25 do 40 odstotkov in za vsaj 80 odstotkov do leta 2050.
Spopadanje z globalnim segrevanjem na vseh področjih politik
EU si mora še naprej prizadevati za omejitev dviga povprečne svetovne temperature na manj kakor 2°C nad predindustrijsko ravnjo. Parlament je priporočil, naj se vprašanja globalnega segrevanja in podnebnih sprememb, ki so njegova posledica, rešujejo na vseh področjih politik, od energije in turizma do zdravstva, kmetijstva in inteligentnih računalniških sistemov. Vendar pa poslanci tudi menijo, da morajo pri reševanju podnebnih sprememb sodelovati tudi državljani in da bodo za to potrebni dolgoročni politični in izobraževalni ukrepi.
Pridobivanje sredstev
Od pogajanj o naslednjem dolgoročnem proračunu EU od leta 2013 naprej je odvisno, ali bodo na voljo zadostna sredstva za boj proti podnebnim spremembam. Obravnavati je treba tudi vprašanje, kako pomagati državam v razvoju omejiti podnebne spremembe in se jim prilagoditi.
Mednarodnemu sporazumu o podnebju naproti
Na mednarodni ravni se bo EU še naprej udeleževala pogajanj za podnebni režim po Kjotu (po letu 2012). Namen je doseči zavezujoč sporazum o podnebnih spremembah na Konferenci OZN o podnebnih spremembah v Københavnu decembra 2009.
Uporaba obnovljivih virov energije za zmanjšanje CO 2 in povečanje varnosti preskrbe z energijo
Povečanje prihrankov energije ter deleža obnovljivih virov energije, npr. biomase, hidroenergije, sončne, vetrne ali geotermalne energije, v mešanici virov bi pomagalo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov, pa tudi k zmanjševanju odvisnosti EU od uvoza energije.
Evropska Komisija ocenjuje, da bo v primeru, če ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi, EU morala v naslednjih dvajsetih do tridesetih letih kupovati okoli 70 odstotkov svoje energije od tretjih držav - tudi iz nestabilnih regij.
Vsaka država članica se mora sama odločiti, ali bo vlagala v jedrsko energijo kot način za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki nastajajo pri proizvodnji elektrike. Ker pa so vprašanja jedrske varnosti v skupnem evropskem interesu, mora EU zagotoviti skupna pravila o varnosti jedrskih elektrarn in o ravnanju z jedrskimi odpadki.
Zunanje zadeve
Med izzivi na področju zunanjih zadev so nadomestitev sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo, ki je potekel, preprečevanje prekinitev dobave plina iz Rusije prek Ukrajine, odpravljanje netarifnih ovir za trgovino s Kitajsko, iskanje rešitev izraelsko-palestinskega spora ter spremljanje napredka pri doseganju pridružitvenih sporazumov z latinskoameriškimi državami.
EU - Rusija
Odnosi med EU in Rusijo so bili zadnja leta prežeti s težavami, zlasti zaradi oskrbe z energijo in spora med Rusijo in Gruzijo zaradi Južne Osetije in Abhazije. Ta vprašanja bodo nedvomno imela pomembno vlogo na pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu med EU in Rusijo, ki je potekel leta 2007. Poslanci so že izjavili, da bo nadaljevanje obstoječega stanja v Gruziji otežilo odobritev novega sporazuma.
Plin iz Rusije
Septembra 2008 je Evropski parlament podprl predlagani plinovod Nabucco, ki bo potekal od Turčije prek Bolgarije, Romunije in Madžarske do Avstrije ter bo predstavljal alternativo plinovodom, zgrajenim z Rusijo, ki potencialno povečujejo gospodarsko in politično odvisnost držav članic od Rusije. Poslanci bodo želeli zagotoviti, da bo za projekt Nabucco na voljo dovolj proračunskih sredstev.
EU - Kitajska
Po mnenju Evropskega parlamenta kitajski zaščitni ukrepi, pretirana birokracija, podcenjen renminbi, subvencije v različnih oblikah ter odsotnost prave in dogovorjene ravni uresničevanja pravic intelektualne lastnine zavirajo polni dostop do trga za številna evropska podjetja. Po nekaterih ocenah kitajske netarifne ovire povzročijo družbam iz EU vsako leto za 21 milijard evrov škode zaradi izgubljenih poslovnih priložnosti. Poslanci bodo še naprej pozorni na te ovire, dokler ne bodo odpravljene. Parlament tudi vztraja, da je treba okrepiti klavzulo o človekovih pravicah v pogajanjih za obnovo sporazuma o partnerstvu in sodelovanju.
EU - Bližnji vzhod
Poslanci bodo še naprej iskali rešitev izraelsko-palestinskega spora in opominjali stranki na zavezo, ki sta jo sprejeli v Annapolisu novembra 2007, da se bosta pogajali z namenom, da dosežeta mirovni sporazum, vključno s spoštovanjem pravice Izraelcev, da živijo varno, ter z ustanovitvijo uspešne palestinske države. Odbor za zunanje zadeve je odložil svojo privolitev za večjo udeležbo Izraela v skupnih programih, ki so del evropske sosedske politike.
EU - Južna Amerika
Poslanci bodo skrbno spremljali prihodnje pridružitvene sporazume z južnoameriškimi podregijami (Mercosur, Andska skupnost in Srednja Amerika) ter sporazum o gospodarskem partnerstvu s Karibi, za katere bo moral Evropski parlament podati formalno privolitev. Parlament bo spremljal dogajanje prek svoje delegacije v Parlamentarni skupščini EU - Latinska Amerika (EuroLat), ki je bila ustanovljena leta 2006.
Širitev EU
Bolgarija in Romunija, ki sta se EU pridružili leta 2007, nista zadnji. Uradne kandidatke so še Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Možnost pridružitve imajo tudi druge države, na primer Srbija, Črna Gora in Kosovo. V prihodnjih letih bodo ena od pomembnejših tem na dnevnem redu Parlamenta razprave o tem, ali so te države pripravljene na pridružitev ter možni datumi zanjo.
Naslednji pomemben datum za širitev EU bo oktobra 2009, ko bo Evropska komisija objavila svoje letno poročilo o napredku Hrvaške, Turčije, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne Gore, Srbije in Kosova .
Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
Videti je, da je Hrvaška precej napredovala na poti k članstvu, čeprav poslanci pravijo, da mora sprejeti še ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, zaskrbljujoč pa je tudi njen spor glede meje s Slovenijo. Omejen napredek Turčije leta 2008 je nekatere poslance spodbudil, da so začeli dvomiti v namen Ankare, da bo uresničevala reforme, čeprav ostajajo drugi bolj optimistični. V času nastajanja tega besedila še ni bilo jasno, kdaj se bodo začela pogajanja za članstvo v EU z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.
Zahodni Balkan
Države Zahodnega Balkana, ki imajo z EU sklenjene stabilizacijsko-pridružitvene sporazume in imajo na dolgi rok možnosti za članstvo v EU, morajo doseči napredek na področju reform pravosodja in policije, pri uveljavljanju pravne države in izboljšanju upravne zmogljivosti.
Srbija lahko doseže status kandidatke leta 2009, če izvede potrebne reforme. Pomanjkljivo doseganje političnih meril meče slabo luč na sicer dober napredek Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na področju reform pravosodja in policije. Za Črno goro ostaja izziv okrepitev pravne države in upravne zmogljivosti. Bosanski voditelji morajo šele doseči stopnjo političnega soglasja, s katerim je bil dosežen napredek na poti do vključitve v EU drugod po regiji. Evropska komisija pravi, da morajo reforme, povezane z EU, uvrstiti med prednostne naloge. V Albaniji bo ključni preizkus potek volitev leta 2009.
Decembra 2008 so bili s soglasjem Srbije na Kosovu nameščeni policija, sodniki in carinski uradniki EU, ki naj bi zagotovili boljši kazenski pregon. Misija EU za krepitev pravne države (EULEX) je največja civilna misija v okviru Evropske varnostne in obrambne politike (EVOP). Pričakovano je bilo, da se bo do pomladi 2009 razširila na 1900 mednarodnih in 1100 nacionalnih članov s proračunom, ki je za prvih 16 mesecev znašal 205 milijonov evrov. Poslanci v odboru za zunanje zadeve so pohvalili konstruktiven odnos Srbije, ki je bil skladen z njenimi ambicijami za pridružitev EU.
Brez soglasja Evropskega parlamenta širitve Evropske unije niso mogoče.
Priseljevanje
Zaradi številnih priseljencev, ki vsako leto pridejo v EU, pogosto v tragičnih okoliščinah, morajo države članice sodelovati pri upravljanju preseljevanja. Vsaka politika, ki se na tem področju uporablja v eni državi, vpliva tudi na sosednjo državo, zlasti v južni Evropi. Oblikovanje uravnotežene politike priseljevanja bi moralo koristiti tako severnemu kot tudi južnemu delu celine.
Predhodni ukrepi, kot so modra karta in direktiva o vračanju, so že bili sprejeti. Cilj prihodnjega zakonodajnega obdobja bo razvoj usklajene migracijske politike, ki bo humana in odprta za zakonito priseljevanje, vendar stroga do nezakonitega priseljevanja. Če bo začela veljati Lizbonska pogodba, bo imel Evropski parlament vsa zakonodajna pooblastila na tem področju.
Uravnoteženi pristop k upravljanju priseljevanja
Ker je Parlament v sedanji sestavi že obravnaval sporno direktivo o vračanju, bo izziv za Parlament v prihodnji sestavi zaustaviti tragedije, ki jih povzroča nezakonito priseljevanje, ter spodbujati poti za zakonito priseljevanje, zlasti v sektorjih, v katerih primanjkuje delovne sile.
To pa odpira druga vprašanja, zlasti kako se učinkovito boriti proti neprijavljenemu delu. Spodbujanje zakonitega priseljevanja na podlagi gospodarskih potreb držav članic odpira tudi vprašanje enakih pravic med delavci in nediskriminacije. In nazadnje, kakšen status naj dobijo sezonski delavci, ki v glavnem delajo v kmetijstvu in pogosto zelo kratka obdobja? Ta vprašanja obravnava predlagani osnutek evropske zakonodaje.
Evropski parlament razmišlja tudi o begu možganov, ki bi ga lahko povzročila politika iskanja kvalificiranih delavcev iz držav zunaj EU. Kako bi lahko spodbudili krožno preseljevanje, s katerim bi se delavci izučili v Uniji in se nato vrnili domov ter koristili svoji državi izvora?
Oblikovanje učinkovitejšega azilnega sistema, temelječega na solidarnosti
Parlament v prihodnji sestavi se bo spopadel tudi z vprašanjem, kako naj Evropska unija sprejema prosilce za azil, ter o prihodnosti dublinskega sistema, ki bi naj določal države članice, pristojne za obravnavo vloge za azil, ter opredeljeval razumne roke za postopke. Prosilci za azil morajo v nekaterih državah članicah na rešitev vloge v praksi pogosto čakati več mesecev ali celo let, v zelo različnih pogojih, saj so v nekaterih državah pridržani, v drugih pa ne.
Poleg tega so poslanci večkrat opozorili na premajhno zaupanje med državami članicami ter neenako breme obdelave vlog prosilcev za azil – v južnih državah članicah je upravna obremenitev največja. Sistem bo treba prilagoditi tako, da bo zagotavljal hitrejšo obravnavo vlog za azil in nudil orodje, ki bo ustvarilo zaupanje med državami članicami. Sveženj na področju azila, ki je bil predstavljen decembra, vsebuje več predlogov, ki jih bodo obravnavali poslanci, da bi našli odgovore na ta vprašanja.
Nadzor zunanjih meja ter prihodnost agencije FRONTEX
Agencija FRONTEX, ustanovljena oktobra 2005 za poenostavitev operativnega sodelovanja na področju zunanjih meja EU v boju proti nezakonitemu priseljevanju, potrebuje srednjeročno strategijo, v skladu s parlamentarnim poročilom, sprejetim decembra lani. Poslanci so prepričani, da je materialna podpora (letala, čolni, itd.) agencije preveč odvisna od dobre volje držav članic. Ali naj ima svoja sredstva ali naj ostane platforma za sodelovanje? Poslanci obravnavajo sistem obvezne solidarnosti, po katerem bodo morale države članice zagotavljati agenciji FRONTEX materialno podporo.
Terorizem in varnost
V letih po napadih v New Yorku, Madridu in Londonu so države članice povečale usklajevanje v boju proti terorizmu, deloma s pomočjo platform za sodelovanje, ki jih zagotavljata Europol in Eurojust. Poslanci v novi sestavi Parlamenta bodo preučili nove ukrepe za preprečevanje terorističnih dejanj. Ravnotežje med varnostjo in zaščito na eni strani ter zasebnostjo in temeljnimi pravicami na drugi bo prav tako eno od ključnih vprašanj.
Terorizem: tveganje "umazane bombe"
Med prihodnjim mandatom Parlamenta bo Evropska unija sprejela več ukrepov v zvezi s tveganji jedrskega, bakteriološkega ali kemičnega napada za preprečevanje takih nesreč ali za pomoč pri spopadanju z njimi. Države članice, ki že imajo sistem za odzivanje na napade te vrste, morajo biti sposobne deliti svoje metode z drugimi državami članicami in po potrebi ponuditi pomoč. Potreben bo tudi strožji nadzor snovi, ki so potrebne za pripravo umazane bombe. Pregledati bo treba tudi zakonodajo o pomoči žrtvam, da bo fizično ali psihološko zdravljenje ustrezalo najboljšim razpoložljivim standardom v EU.
Varovanje svoboščin in zaščita podatkov
Vprašanje, kako daleč lahko sežejo protiteroristični ukrepi, ne da bi posegli v državljanske svoboščine, kot so pravica do zasebnosti in svoboda izražanja, postaja vedno bolj pereče. V prihodnjih letih bo ključnega pomena varovanje osebnih podatkov ter zlasti digitalnih podatkov. Take podatke, ki vsebujejo vrsto informacij o tem, kdo smo in kaj delamo, obdelujejo številni javni ali zasebni izvajalci, ki so javnosti pogosto neznani, v komercialne ali varnostne namene.
Večina poslancev Evropskega parlamenta je v preteklosti že večkrat opozarjala na površen pristop držav članic k varstvu osebnih podatkov. Eden takih primerov je evidenca imen letalskih potnikov (PNR), ki vsebuje številne podatke o posameznem potniku, kot so narodnost, naslov, načrt potovanja in številka kreditne kartice. Zaradi boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu jih zbirajo v številnih državah članicah, pričakuje pa se, da bo v bližnji prihodnosti uveden sistem na evropski ravni. Vprašanje pa je, ali boj proti terorizmu upravičuje tako poseganje v zasebno življenje navadnih ljudi. Ta zakonodaja bo na dnevnem redu Parlamenta v prihodnji sestavi, enako kot zakonodaja o varstvu podatkov, ki se uporabljajo v kazenskem postopku.
Kmetijstvo: nova reforma, ki bo potekala v okviru proračunskih razprav in novih globalnih razmer
Junija 2009 izvoljeni poslanci bodo sodelovali pri pripravi na naslednji večji pregled SKP, ki je v načrtu leta 2013. Rezultat bo deloma odvisen od pričakovanega proračunskega boja med državami članicami za obdobje po letu 2013, deloma pa od drugih dejavnikov, na primer podnebnih sprememb. Če bo Lizbonska pogodba ratificirana, bo Parlamentu dodelila pooblastila za skupno odločanje z ministri za kmetijstvo na tem področju.
Večina sedaj veljavnih odločitev o skupni kmetijski politiki (SKP) bo potekla leta 2013. Revidirati bo treba zlasti pomoči za kmetije in različne instrumente za reguliranje trga, kot so mlečne kvote, ki bodo potekli. Zato mora Evropska unija v zakonodajnem obdobju 2009-2014 izvesti novo, obsežno reformo.
Pogajanja o naslednjem dolgoročnem proračunskem načrtu EU, ki bo zajemal obdobje po letu 2013, bodo ponovno sprožila razprave o deležu proračuna za SKP in na ta način vplivala na reformo. Zneski, ki bodo dodeljeni kmetijski politiki, bodo v veliki meri odvisni od obsega in trajanja sedanje gospodarske krize in finančnega zdravja držav članic v času, ko bodo potekali pogovori.
Poleg tega bosta dvig cen hrane v letih 2007/2008 in možnost večjega nihanja cen v kmetijstvu usmerila pozornost na vlogo SKP v varnosti svetovne preskrbe s hrano. V razpravo bo vključena tudi konkurenca s strani neprehrambenih izdelkov, kot so biogoriva za energijo.
Ključne značilnosti reforme bodo verjetno prihodnost politike razvoja podeželja pri ohranjanju ozemeljske kohezije ter pričakovanja javnosti, zlasti glede kakovosti, varovanja okolja in dobrega počutja živali.
Nova podnebna realnost
Evropsko kmetijstvo se mora pripraviti na podnebne spremembe in se jim prilagoditi. Posledice bo občutilo poljedelstvo (več suš in slabše letine na jugu, večje tveganje za naravne nesreče, itd.) in živinoreja (nove bolezni ali mutacije obstoječih virusov, z resnimi posledicami za zdravje in ekonomijo). Poleg tega bodo pogajanja o razmerah po Kjotu ponudila priložnost za premislek o sedanjih proizvodnih modelih in za razvoj sistemov, ki povzročajo manj onesnaževanja. Ta nova realnost se bo postopoma morala odražati v političnih odločitvah o kmetijstvu .
Možne nove odgovornosti poslancev
Če bo začela veljati Lizbonska pogodba, se bo postopek soodločanja uporabljal za večino odločitev, sprejetih v kmetijski politiki, kar bo poslancem prineslo novo odgovornost, Svetu ministrov pa obveznost pogajanja z Evropskim parlamentom, ki je sedaj ni. To bo pomagalo okrepiti demokratično legitimnost SKP v očeh javnosti .
Lizbonska pogodba: večje pristojnosti za Evropski parlament
Če in ko bodo države članice Evropske unije ratificirale lizbonsko pogodbo, bodo s tem vzpostavile pravni okvir in orodja, ki jih Evropa potrebuje za soočanje s svojimi najbolj perečimi izzivi. S tem, ko bi neposredno izvoljeni Parlament dobil večje pristojnosti, bi EU postala bolj odgovorna.
Večja demokratična odgovornost
Z nekaj izjemami bi Evropski parlament pri pripravi zakonodaje postal enakovreden Svetu in bi zastopal države članice EU na področjih, kjer to do sedaj ni bilo mogoče, zlasti pri oblikovanju proračuna EU (kjer bi bil Parlament popolnoma enakopraven), kmetijske politike ter na področju sodstva in notranjih zadev. Nacionalni parlamenti bi pridobili pravico do nasprotovanja predlogu, če bi menili, da bi bilo mogoče določen rezultat doseči bolje na nacionalni ravni kakor na ravni EU.
Predsednika Komisije bi izbrali predsedniki vlad EU na podlagi rezultatov evropskih volitev, odobril pa bi ga Evropski parlament. Soglasje Parlamenta bi bilo potrebno tudi za imenovanje visokega predstavnika EU za zunanje zadeve.
Več pravic in jasnosti za državljane
Okrepile bi se tudi pravice državljanov. S pogodbo bi na primer Listina EU o temeljnih pravicah postala zavezujoča za Evropsko unijo samo, kar pomeni, da bi njene institucije morale spoštovati državljanske, politične, ekonomske in socialne pravice državljanov. Nova pravica do državljanske pobude bi skupinam, ki bi jim uspelo zbrati milijon podpisov, omogočila, da bi Komisijo pozvali k pripravi predlogov za nove politike, kar bi povečalo sodelovanje državljanov pri odločanju v EU.
Večja učinkovitost
Cilj pogodbe je tudi izboljšati učinkovitost postopka odločanja EU tako, da se poveča uporaba glasovanja s kvalificirano večino na račun soglasja, kar bi olajšalo doseganje sporazuma v Svetu ministrov. Novi predsednik Evropskega sveta in visoki predstavnik za zunanjo politiko bi morala povečati doslednost ukrepov EU.
Večje zakonodajne pristojnosti za Evropski parlament
V skladu z lizbonsko pogodbo bi postal Evropski parlament sozakonodajalec s Svetom na številnih novih področjih. Za nekatera od teh, ki so sedaj v celoti v pristojnosti Sveta, bi se uporabljal postopek soodločanja. Druga pa so popolnoma nova področja politik EU.
Obstoječe politike EU, za katere bi začel veljati postopek soodločanja (nepopoln seznam)
Vizumi, azil (nekateri vidiki, med drugim pogoji za sprejem prosilcev), zakonito priseljevanje (vključno s pogoji za vstop in bivanje), pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, policijsko sodelovanje, skupni finančni predpisi, ukrepi, potrebni za uporabo eura, strukturni skladi, kmetijska in ribiška politika.
Nova področja politik, ki jih uvaja lizbonska pogodba, za katera bi veljal postopek soodločanja (nepopoln seznam)
Energetika (za notranji energetski trg se že uporablja postopek soodločanja), mejne kontrole, šport, storitve v splošnem gospodarskem interesu, varstvo osebnih podatkov, priseljevanje (boj proti trgovini z ljudmi in pospeševanje združevanja), evropske pravice intelektualne lastnine, javno zdravje (ukrepi, ki določajo visoke standarde kakovosti, vendar ne usklajevanja), vesoljska politika in turizem. Stanje ratifikacij – spletna stran Evropske komisije Celotno besedilo lizbonske pogodbe – spletna stran Evropske komisije Glasovanje Parlamenta o lizbonski pogodbi – sporočilo za javnost
SL
1
LINK
http://europa.eu/lisbon_treaty/countries/index_sl.htm
SL
2
LINK
http://europa.eu/lisbon_treaty/full_text/index_sl.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219IPR21733 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 MAI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 MAI DOC XML V0//EN
