KONČNO
A6-0137/2005
3.5.2005
***I
POROČILO
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
(KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD))
Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve
Poročevalec:
Hartmut Nassauer
Pripravljavec mnenja (*):
Joseph Muscat , Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori - člen 47 Poslovnika
PE 353.421v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku, označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
BEGRÜNDUNG.......................................................................................................................75
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (*) .............................78
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ........................105
MNENJE Odbora za pravne zadeve .........................................................................111
MNENJE Odbora za peticije ........................................................................................136
POSTOPEK............................................................................................................................143
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori - člen 47 Poslovnika
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
( KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0448 )
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2) in prvega ter tretjega stavka člena 47(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6‑0143/2004 ),
– ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, Odbora za pravne zadeve ter Odbora za peticije ( A6‑0137/2005 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma.
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in namena financiranja terorizma.
(Kot posledica tega predloga spremembe je treba narediti naslednje tehnične spremembe: izraz „pranje denarja“ je treba nadomestiti z izrazom „pranje denarja in financiranje terorizma“ v uvodnih izjavah 10, 11, 21, 25, 26 in členih 4, 10.1(a), 10.1(c), 18, 29 in 37.1 uvodni del; izraz „pranje denarja“ je treba nadomestiti z izrazom „pranje denarja in financiranje terorizma“ v uvodnih izjavah 13 in 22 ter členih 2.2, 3(10), 6(c), 10.3, 11, 17, 19, 21, 22, 24, 25, 26, 30, 31, 37, 37.1(b) in 37.1(c); „Odbor za preprečevanje pranja denarja“ bi se moral imenovati „Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma“ v uvodni izjavi 19 in členu 38).
Obrazložitev
Predlog spremembe
2
Navedba 3 a (novo)
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,
Obrazložitev
Države članice kot običajno, tudi v zvezi s to direktivo, prosijo Evropsko centralno banko za stališče v obliki mnenja pri osnutku zakonodaje, ki je pomembna z gospodarskega vidika.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 1
(1) Ukrepi proti pranju denarja so eno izmed najučinkovitejših sredstev boja proti organiziranemu kriminalu. Kazenski pristop ni edini način boja proti pranju denarja, finančni sistem ima lahko prav tako izredno učinkovito preventivno vlogo.
(1) Obsežni tokovi opranega denarja lahko škodujejo stabilnosti in ugledu finančnega sektorja in so nevarni za notranji trg; terorizem ogroža temelje naše družbe. Kazenski pristop ni edini način boja proti pranju denarja, finančni sistem ima lahko prav tako izredno učinkovito preventivno vlogo.
Obrazložitev
Vključitev terorizma in njegovega financiranja med dejavnosti, proti katerim se je treba boriti.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 2
(2) Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor nezakonitih prihodkov ali pa zakonita sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov in zaupanje v finančni sistem kot celoto. Potreben je ukrep Skupnosti proti pranju denarja, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga.
(2) Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in njihovih družabnikov, da bi prikrili izvor nezakonitih prihodkov ali pa zakonita ali nezakonita sredstva namenili za terorizem, lahko resno ogrozijo trdnost, integriteto in stabilnost kreditnih in finančnih ustanov in zaupanje v finančni sistem kot celoto. Potreben je ukrep Skupnosti proti pranju denarja, da bi preprečili, da države članice z namenom, da bi zavarovale svoje finančne sisteme, sprejmejo ukrepe, ki niso v skladu z oblikovanjem enotnega trga ter s predpisi pravne države in evropskim javnim redom .
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 3
(3) Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti, bi si tisti, ki perejo denar, poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem svobode pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje.
(3) Brez sprejetja nekaterih usklajevalnih ukrepov na ravni Skupnosti, bi si tisti, ki perejo denar, in tisti, ki financirajo terorizem, poskušali olajšati izvrševanje svojih kaznivih dejanj z izkoriščanjem svobode pretoka kapitala in svobode zagotavljanja finančnih storitev, ki ju vključuje integrirano finančno območje.
Obrazložitev
V okviru kaznivega dejanja „pranje denarja“ se preganja prikrivanje nezakonito pridobljenega premoženja. Zato dogmatično predpostavlja predhodno kaznivo dejanje. Kaznivo „financiranje terorizma“ zajema tudi uporabo zakonito pridobljenega premoženja za finančno podporo terorizmu. Zato se financiranja terorizma pravno sistematično ne more uvrstiti pod pranje denarja, ampak mora biti opredeljeno kot samostojno dejansko stanje poleg pranja denarja. V predloženem poročilu je zato treba v osnovi razlikovati med pranjem denarja na eni strani in financiranjem terorizma na drugi strani.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 4
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi na področju pranja denarja , je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.
Obrazložitev
Ne glede na načelno pripravljenost za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma se pri prizadetih naleti na pomisleke, da dosedanje izkušnje niso mogle biti zajete v drugi direktivi o pranju denarja. Temeljita ocena zakonodaje o pranju denarja in njenih učinkih v praksi je še naprej nujna in se jo zahteva.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 5
(5) Pranje denarja se običajno izvaja v mednarodnem kontekstu, zato da je protipravni izvor sredstev bolje prikrit . Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj upoštevajo Štirideset priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in razširila Štirideset priporočil, je potrebno Direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.
(5) Pranje denarja in financiranje terorizma se pogosto izvaja v mednarodnem kontekstu. Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj upoštevajo priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in razširila priporočila, je treba Direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.
Obrazložitev
Zadeva ločevanje pranja denarja in financiranja terorizma, glej obrazložitev predloga spremembe 5.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 8
(8) Poleg tega bi moral obseg kriminalnih dejavnosti, zajetih v definiciji pranja denarja, vključevati tudi boj proti terorizmu in financiranju terorizma . Zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morala definicija pranja denarja poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje zakonitih sredstev ali lastnine za namene terorizma. Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vključen tudi terorizem.
(8) Poleg tega zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morali preventivni ukrepi Direktive poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 8a
(8a) Splošna obveznost sprejetja učinkovitih sorazmernih in odvračilnih sankcij, skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1, pomeni, da bi morale kazenske sankcije veljati tudi za fizične osebe, ki ne izpolnjujejo dolžnosti identifikacije strank, vodenja evidenc in poročanja o sumljivih transakcijah z namenom pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja.
črtano
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 9
(9) Direktiva 91/308/EGS sicer nalaga obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika preventivnega delovanja pri pranju denarja v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna definicija dejanskega lastnika.
(9) Direktiva 91/308/EGS sicer nalaga obveznost identifikacije strank, vendar je predvidela sorazmerno malo podrobnosti o ustreznih postopkih. Zaradi ključne vloge tega vidika preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z novimi mednarodnimi standardi je primerno uvesti bolj specifične in podrobnejše določbe glede identifikacije in preverjanja strank in morebitnih dejanskih lastnikov. Zato je potrebna natančna definicija dejanskega lastnika. V primerih, v katerih je treba še določiti posameznike, ki so koristniki pravne osebe ali pravne organizacije, na primer ustanova ali družba za fiduciarne posle, in zato ni mogoče določiti posameznika kot dejanskega lastnika, bi zadoščala določitev „skupine ljudi“, predvidene za koristnike ustanove ali družbe za fiduciarne posle. Ta zahteva ne vsebuje določitve identitete posameznika znotraj te skupine ljudi.
Obrazložitev
Razširitev obveznosti pregleda na skupine koristnikov posamezne ustanove, če en sam koristnik še ni določen.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 10
(10) Zgolj prepoved pranja denarja ne zadostuje in je nujno potrebno predvideti kazenske sankcije, s katerimi lahko učinkovito preprečimo pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi moralo veljati pranje denarja v zakonodaji Skupnosti za kaznivo dejanje.
(10) Če financer pravne osebe ali pravne organizacije izvaja pomemben nadzor nad uporabo premoženja, bi moral biti obravnavan kot dejanski lastnik.
Obrazložitev
Napotek za razlaganje v zvezi s tem, koga bi bilo treba npr. pri ustanovah in skladih neodvisno od sorazmernih določitev obravnavati kot dejanskega lastnika.
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 10 a (novo)
(10a) Fiduciarni odnosi se množično uporabljajo pri komercialnih produktih kot mednarodno priznan pokazatelj celotnega nadzora grosističnih finančnih trgov; obveza za ugotavljanje dejanskega lastnika ne izhaja zgolj iz samega dejstva, da gre v tem primeru za fiduciaren odnos.
Obrazložitev
Trust je razmerje, ki se pojavlja pri velikem številu različnih komercialnih transakcij, še zlasti znotraj zelo kompleksnih in skrbno nadzorovanih finančnih trgih EU. Pri mnogih produktih na grosističnih finančnih trgih je trust zgolj slučajen del strukture. Pojasnilo v uvodni izjavi ohranja trdnost pravnega okvira, ki podpira konkurenčnost in sposobnost za inovacije na finančnih trgih EU, ne da bi pri tem ogožalo namen direktive, ki skuša preprečiti vzpostavitev posebnih pravnih ureditev za pranje denarja s prikrivanjem dejanskih lastnikov, vključno s trusti.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 10 b (novo)
(10b) Določbe te direktive bi morale veljati tudi takrat, ko ustanove in osebe, ki so zajete v tej direktivi, opravljajo svojo dejavnost prek interneta.
Obrazložitev
Vključitev finančnih transakcij prek interneta v področje uporabe direktive.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 11
(11) Storilci kaznivih dejanj pranja denarja so zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje.
(11) Storilci kaznivih dejanj pranja denarja in financerji terorizma so zaradi poostrenega nadzora v finančnem sektorju prisiljeni iskati nadomestne metode za prikrivanje izvora sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, poleg tega se takšni kanali lahko uporabljajo za financiranje terorizma, zato bi morali obvezni ukrepi proti pranju denarja in boju proti financiranju terorizma veljati tudi za posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje.
Obrazložitev
Odpira možnost razširitve boja proti pranju denarja in financiranju terorizma tudi na posrednike življenjskega zavarovanja in družbe za upravljanje.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 11 a (novo)
(11a) Vključitev posrednikov življenjskega zavarovanja v področje uporabe te direktive ne vključuje tistih pravnih oseb, za katere je pravno odgovorna zavarovalniška družba in so zato že zajeti v tej direktivi.
Obrazložitev
Ločuje odgovornost samostojnega zavarovalniškega posrednika od odgovornih oseb zavarovalniških družb.
Predlog spremembe
16
Uvodna izjava 11 b (novo)
(11b) Opravljanje funkcije vodje ali poslovodje družbe ne pomeni, da je zadevna oseba samodejno ponudnik storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja. V to opredelitev so zajete samo osebe, ki za tretjo osebo poslovno opravljajo funkcijo vodje ali poslovodje družbe.
Obrazložitev
Omejitev področja uporabe direktive na odgovorne osebe pravne osebe, ki opravljajo obrt.
Predlog spremembe
17
Uvodna izjava 11 c (novo)
(11c) Večkrat se je pokazalo, da pri plačilu v gotovini višji zneski predstavljajo zelo veliko tveganje za pranje denarja in financiranje terorizma. Zato bi morale biti v tistih državah članicah, kjer dopuščajo plačevanje v gotovini v znesku, ki presega določen prag, vse fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom, pri prejemu takšnih gotovinskih plačil zajete v področje uporabe te direktive. Osebe, ki trgujejo z visokokakovostnim blagom, kot so dragulji, žlahtne kovine ali umetniška dela, in tudi dražitelji so v vsakem primeru zajeti v tej direktivi, če je vrednost njihovega gotovinskega plačila 15.000 EUR ali več. Da bi zagotovili učinkovit nadzor nad upoštevanjem določbe te direktive te potencialno velike skupine oseb in ustanov, lahko države članice svoje nadzorne ukrepe, ki ustrezajo načelu nadzora, usmerjenega k tveganju, osredotočijo posebej na tiste fizične in pravne osebe, pri katerih je veliko tveganje za pranje denarja ali financiranje terorizma. Zaradi različnih razmer v posameznih državah se lahko države članice v skladu s členom 4 Direktive odločijo izdati strožje predpise, da bi se primerno odzvale na tveganje, povezano s plačevanjem visokih zneskov v gotovini.
Obrazložitev
S sklicevanjem na tveganje pranja denarja, ki je povezano s posebnimi gotovinskimi plačili.
Predlog spremembe
18
Uvodna izjava 12
(12) Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novih direktivah ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji.
(12) Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novih direktivah ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji ali za financiranje terorizma.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot lastnega dejanskega stanja, glej obrazložitev predloga spremembe 5. Sklicevanje na nujnost preverjanja načina delovanja zakonodaje o pranju denarja, preden bi prišlo do nadaljnjih sprememb zakonodaje.
Predlog spremembe
19
Uvodna izjava 13
(13) V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja. Izjemoma se bi moralo dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnosti posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej ščiti pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja , če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja.
(13) V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja ali financiranja terorizma. Izjemoma se mora dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnosti posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej ščiti pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja ali financiranju terorizma, če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma .
Obrazložitev
Upoštevanje financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja, glej obrazložitev predloga spremembe 5. Predstavitev privilegija odvetnikov kot obveznega in ne samo kot izbirnega.
Predlog spremembe
20
Uvodna izjava 15 a (novo)
(15a) Odstopanje v zvezi z identifikacijo dejanskega lastnika zbirnih računov, ki jih vodijo notarji ali neodvisni pravni strokovnjaki, ne posega v obveznosti, ki jih tem notarjem in drugim neodvisnim pravnim strokovnjakom nalaga ta direktiva. Zato je obveznost teh notarjev in neodvisnih pravnih strokovnjakov, da sami določijo identiteto lastnika zbirnih računov, ki jih ti vodijo.
Obrazložitev
Konkretizacija poenostavljenega skrbnega pregleda pri preverjanju identitete za poklice pravnega svetovanja v zvezi z zbirnimi računi, ki jih ti vodijo.
Predlog spremembe
21
Uvodna izjava 17
(17) To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo oz. so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. V takšnih primerih je upravičena posebna pozornost tudi zaradi mednarodnih prizadevanj v boju proti korupciji.
(17) To še posebej velja za poslovne odnose s posamezniki, ki zavzemajo oz. so zavzemali pomembne javne položaje, zlasti če prihajajo iz držav z visoko stopnjo korupcije. Takšni poslovni odnosi lahko v precejšnji meri ogrozijo ugled finančnega sektorja in/ali ga izpostavijo pravnemu tveganju. Pri politično izpostavljenih osebah je upravičena posebna pozornost in okrepljen skrben pregled tudi zaradi mednarodnih prizadevanj v boju proti korupciji.
Obrazložitev
Odredba okrepljenega skrbnega pregleda pri ugotovitvi identitete politično izpostavljenih oseb.
Predlog spremembe
22
Uvodna izjava 18
(18) Ukrepe za izvajanje te direktive je potrebno sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke za izvajanje izvršilnih pristojnosti, prenesenih na Komisijo.
črtano
Obrazložitev
Črtanje zaradi spremenjenega postopka odbora.
Predlog spremembe
23
Uvodna izjava 19
(19) Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj navedenega sklepa Sveta in bi morali biti sprejeti z regulativnim postopkom, določenim v členu 5 istega sklepa. V ta namen naj se ustanovi nov Odbor za preprečevanje pranja denarja, ki bo nadomestil Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS.
črtano
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 20.
Predlog spremembe
24
Uvodna izjava 20
(20) Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti v mednarodnem poslovanju, je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje.
(20) Da bi se izognili podvajanju postopkov identifikacije strank ter s tem zastojem in neučinkovitosti v poslovanju, je ob ustreznih zaščitnih ukrepih primerno sprejeti tudi stranke, ki so že bile identificirane drugje. V primerih, v katerih se oseba ali ustanova zanese na tretjo osebo, nosi dokončno odgovornost za uporabo postopka za ugotavljanje identitete stranke ustanova, pri kateri je bila stranka sprejeta. Tudi tretja oseba, tj. sprejeta stranka, je, dokler ima s stranko odnos, ki je zajet v tej direktivi, še naprej odgovorna za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive, vključno z obveznostjo prijave sumljivih transakcij, in za hranjenje zapiskov in dokazil.
Obrazložitev
Konkretizacija obveznosti o ugotovitvi identitete v primerih, ko je udeležena tretja oseba.
Predlog spremembe
25
Uvodna izjava 20 a (novo)
(20a) V primeru odnosov z agencijami ali zunanjimi izvajalci, ki temeljijo na pogodbi med ustanovami ali osebami po tej direktivi, in zunanjimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ki v tej direktivi niso navedene, lahko kakršni koli obvezni ukrepi proti pranju denarja in financiranju terorizma za te agente in zunanje izvajalce kot dele ustanov ali oseb po tej direktivi, izhajajo samo iz pogodbe in ne iz te direktive. Odgovornost za izpolnjevanje zahtev te direktive je prepuščena ustanovi ali osebi, ki jo direktiva zajema.
Predlog spremembe
26
Uvodna izjava 21
(21) O sumljivih transakcijah je potrebno poročati organom, pristojnim za boj proti pranju denarja. Takšne organe običajno imenujemo enote za finančni nadzor in bomo ta izraz uporabljali tudi v tej direktivi. Vse države članice naj bi ustanovile enote za finančni nadzor in hkrati jasno pokazale, da bo vsak poskus pranja denarja tudi prijavljen.
(21) Sumljive transakcije je treba prijaviti enoti za finančni nadzor, ki deluje kot državna centralna enota in katere naloga je, da prevzame poročanje o sumljivih transakcijah in ostalih informacijah, ki zadevajo morebitno pranje denarja ali financiranje terorizma, jih analizirajo in posredujejo pristojnim organom. To ne obvezuje držav članic, da spremenijo svoje obstoječe sisteme za obveščanje, v okviru katerih se vrši postopek prijave prek javnega tožilstva ali drugih organov kazenskega pregona, če so podatki posredovani enoti za finančni nadzor takoj in nefiltrirano, da lahko ta svoje naloge opravi v skladu s predpisi, kar vključuje tudi mednarodno sodelovanje z ostalimi enotami za finančni nadzor. Ustanove in osebe, navedene v direktivi, morajo na zahtevo enote za finančni nadzor tej priskrbeti vse ostale potrebne podatke, medtem ko o tem, ali te podatke lahko zahteva enota za finančni nadzor ali kateri drug organ kazenskega pregona, odločajo države članice.
Obrazložitev
Pojasnilo v zvezi z s posebnimi strukturami za prijave v državah članicah. Še posebej je treba ohranjati načine prijav prek javnih tožilstev, ki so pristojna za kazenski pregon.
Predlog spremembe
27
Uvodna izjava 21 a (novo)
(21a) Z odstopanjem od splošne prepovedi izvajanja sumljivih transakcij lahko osebe in ustanove, za katere velja ta direktiva, opravljajo sumljive transakcije, preden so o tem obveščeni pristojni organi, v primeru, da neopravljanje ni mogoče ali da bi lahko bil pregon upravičenca sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma oviran. Vendar pa velja ne glede na mednarodne obveznosti, ki so jih prevzele države članice, da je treba finančna sredstva ali ostale premoženjske vrednosti teroristov, terorističnih združenj in tistih, ki financirajo terorizem, takoj zamrzniti v skladu z zadevnimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov.
Obrazložitev
Varuje preiskave, ki so v teku, vendar ne posega v mednarodne obveznosti, npr. v zamrznitev računov.
Predlog spremembe
28
Uvodna izjava 22
(22) Prihaja do številnih groženj in nadlegovanj zaposlenih, ki poročajo o sumih pranja denarja. Ta problematika je odločilnega pomena za učinkovitost sistema boja proti pranju denarja, četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice se bi morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zavarovale pred nadlegovanjem.
(22) Prihaja do številnih groženj in nadlegovanj zaposlenih, ki poročajo o sumih pranja denarja. Ta problematika je odločilna za učinkovitost sistema boja proti pranju denarja in sistema za boj proti financiranju terorizma , četudi ta direktiva ne more posegati v sodne postopke držav članic. Države članice se bi morale tega problema zavedati in storiti vse v njihovi moči, da bi zaposlene zavarovale pred nadlegovanjem.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja, glej obrazložitev predloga spremembe 5.
Predlog spremembe
29
Uvodna izjava 22 a (novo)
(22a) Posredovanje podatkov v skladu s členom 25 se mora izvršiti v skladu z določbami za posredovanje osebnih podatkov tretjim državam, ki so določene v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov 1 . Poleg tega določbe iz člena 25 ne smejo ovirati nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov in poslovni skrivnosti.
_________________
1 UL L 281, z dne 23.11.1995, str. 31.
Obrazložitev
Izpolnjevanje obveznosti obveščanja je načeloma povezano s predpisi Direktive o varstvu podatkov. Poleg tega je določeno, da imata zakon o varstvu podatkov na ravni držav članic in pravno predpisano varovanje poslovne skrivnosti prednost pred obveznostmi obveščanja iz člena 25.
Predlog spremembe
30
Uvodna izjava 22 b (novo)
(22b) Izven okvira te direktive so osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in delujejo po pogodbi s kreditno ali finančno ustanovo, kot tudi katera koli fizična ali pravna oseba, ki kreditnim ali finančnim ustanovam zgolj zagotavlja sisteme sporočanja, druge sisteme podpore za prenos sredstev ali klirinški sistem in sistem poravnave.
Predlog spremembe
31
Uvodna izjava 24
(24) Pomembno je, da so finančne in kreditne ustanove sposobne hitro posredovati zahtevane podatke, ki jih pristojni organi zahtevajo glede morebitnih poslovnih odnosov z imenovanimi osebami.
(24) Pomembno je, da so finančne in kreditne ustanove sposobne hitro posredovati zahtevane podatke glede morebitnih poslovnih razmerij z imenovanimi osebami. Za določitev takšnih poslovnih odnosov in hitro posredovanje zadevnih podatkov morajo finančne in kreditne ustanove razpolagati z učinkovitimi sistemi, ki ustrezajo obsegu in načinu poslovanja. Elektronski sistemi bi še posebej ustrezali kreditnim in večjim finančnim ustanovam. Ta določba je še zlasti pomembna v zvezi s postopki, ki povzročajo ukrepe, kot sta zamrznitev ali zaseg premoženjskih sredstev (vključno s premoženjem teroristov), ki so v skladu z zadevnimi nacionalnimi zakonodajami ali zakonodajo Skupnosti v zvezi z bojem proti terorizmu.
Obrazložitev
Podrobnejše oblikovanje obveznosti ustanov, ki opravljajo finančno storitev, ponuditi informacijske sisteme, ki omogočajo hitro odločanje o sklepanju poslovnih odnosov.
Predlog spremembe 32
Uvodna izjava 24 a (novo)
(24a) Ta direktiva določa podrobna pravila za skrben pregled poslovanja strank, vključno z okrepljenim skrbnim pregledom poslovanja strank ali poslovnih odnosov z velikim tveganjem; pravila so na primer ustrezni postopki za ugotavljanje ali je oseba politično izpostavljena, kot tudi nekatere dodatne, bolj podrobne zahteve, kot npr. strategije in postopki za zagotavljanje spoštovanja zadevnih predpisov. Vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo izpolnjevati te zahteve, medtem ko se od držav članic pričakuje, da podrobnosti prenosa teh določb uskladijo s posebnostmi različnih poklicev in z razlikami v obsegu ustanov in oseb, ki so zajete v tej direktivi.
Obrazložitev
Temeljni opis in predstavitev obveznosti ugotavljanja identitete strank. Primernost postopka za ugotavljanje politično izpostavljenih oseb je treba izmeriti z merilom tveganja.
Predlog spremembe
33
Uvodna izjava 25
(25) Ustanovam in ostalim akterjem, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, je treba, če je to možno, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja, morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke.
(25) Ustanovam in ostalim akterjem, za katere velja zakonodaja Skupnosti na tem področju, je treba, če je to možno, posredovati povratne informacije o koristnosti njihovih poročil in o nadaljnjem ukrepanju. Da bi lahko to omogočili in spremljali učinkovitost svojih sistemov boja proti pranju denarja in financiranju terorizma, morajo države članice zbirati in izboljšati ustrezne statistične podatke.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja, glej obrazložitev predloga spremembe 5.
Predlog spremembe
34
Uvodna izjava 25 a (novo)
(25a) Pri vpisu ali registraciji menjalnice, ponudnika storitev za družbe za fiduciarne posle in podjetja ali igralnice na nacionalni ravni morajo pristojni organi zagotoviti, da so osebe, ki dejansko vodijo posle takšnih ustanov ali jih bodo vodile, in dejanski lastniki takšnih ustanov, primerni. Kriteriji, s katerimi se ugotovi, ali je oseba primerna, morajo biti določeni na nacionalni ravni v skladu z nacionalno zakonodajo. Ti kriteriji morajo odražati najmanj nujnost, da se takšne ustanove zaščiti pred zlorabo v kriminalne namene s strani vodje ali dejanskega lastnika.
Obrazložitev
Za registracijo določenih finančnih ustanov je treba dokazati primernost, katerih obseg se prepusti odločitvi države članice in katerih cilj je preprečiti kriminalna dejanja.
Predlog spremembe
35
Uvodna izjava 25 b (novo)
(25b) Zaradi mednarodnega značaja pranja denarja in financiranja terorizma je treba spodbujati usklajevanje in sodelovanje med enotami za finančni nadzor v skladu s sklepom Sveta 2000/642/PNZ 1 , vključno z vzpostavitvijo EU mreže FIU-jev. V ta namen mora Komisija ponuditi pomoč, ki je potrebna za lažje uresničevanje takšnega usklajevanja, vključno s finančno podporo. ____________________
1 Sklep Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor držav članic pri izmenjavi informacij (UL. L 271 z dne 24.10.2000, str. 4.).
Obrazložitev
Obvezuje Komisijo, da tudi finančno podpre sodelovanje med enotami za finančni nadzor, če je to potrebno.
Predlog spremembe
36
Uvodna izjava 26
(26) Države članice morajo zaradi pomembnost boja proti pranju denarja z nacionalno zakonodajo določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Ker so v kompleksnih operacijah pranja denarja pogosto udeležene tudi pravne osebe, bi se morale takšne sankcije nanašati tudi na dejavnosti pravnih oseb.
(26) Države članice morajo zaradi pomembnosti boja proti pranju denarja ali financiranja terorizma z nacionalno zakonodajo določiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije za primere nespoštovanja nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Zagotoviti je treba sankcije za fizične in pravne osebe. Ker so v kompleksnih operacijah pranja denarja pogosto udeležene tudi pravne osebe, bi se morale takšne sankcije nanašati tudi na dejavnosti pravnih oseb.
Obrazložitev
Dodan stavek nadomešča črtanje uvodne izjave 8a.
Predlog spremembe
37
Uvodna izjava 26 a (novo)
(26a) Fizične osebe, ki v okviru strukture pravne osebe, vendar samostojno, opravljajo dejavnosti, navedene pod črkama a in b številke 3 člena 2(1), ostajajo same odgovorne za spoštovanje določb te direktive, z izjemo določb iz člena 31.
Obrazložitev
Zaposleni odvetniki so izvzeti iz obveznosti usposabljanja v skladu s členom 31, ker mora to obveznost izpolniti vsak delodajalec .
Predlog spremembe
38
Uvodna izjava 29
(29) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije –
črtano
Obrazložitev
Uvodna izjava 29 se črta in se nadomesti z uvodno izjavo 29b (novo).
Predlog spremembe
39
Uvodna izjava 29 a (novo)
(29a) Pri opravljanju svojih izvršilnih pristojnosti za potrebe te direktive mora Komisija upoštevati naslednja načela: nujnost velike količine preglednosti in obširnega posvetovanja ustanov in oseb, ki jih ureja ta direktiva, ter Evropskega parlamenta in Sveta; nujnost zagotovitve, da so pristojni organi zmožni zagotoviti dosledno spoštovanje predpisov; nujnost dolgoročnega ohranjanja ravnovesja med stroški in dobičkom pri izvedbenih ukrepih za ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva; nujnost zagotavljanja potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov z upoštevanjem tveganja; nujnost zagotavljanja usklajenosti z drugimi predpisi Skupnosti na tem področju; nujnost, da Evropska unija ščiti svoje države članice in njihove državljane pred pranjem denarja in financiranjem terorizma.
Obrazložitev
Uvodna izjava opisuje načela postopka komitologije.
Predlog spremembe
40
Uvodna izjava 29 b (novo)
(29b) Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Nobene določbe te direktive se ne sme razlagati ali spreminjati na način, ki ni združljiv z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah.
Obrazložitev
Uvodna izjava je zamenjala uvodno izjavo 29. Izrecno sklicevanje na prednostno veljavnost Evropske konvencije o človekovih pravicah.
Predlog spremembe
41
Člen 1, odstavek 1
1. Države članice zagotavljajo, da pranje denarja velja za kaznivo dejanje .
1. Države članice zagotavljajo, da je pranje denarja in financiranje terorizma prepovedano.
Obrazložitev
Financiranje terorizma se zaradi pravnodogmatskega vidika načelno šteje kot samostojno dejansko stanje, glej obrazložitev predloga spremembe 5.
Predlog spremembe
42
Člen 1, odstavek 2, pododstavek 1, točka d
(d) zagotavljanje in pridobivanje zakonite lastnine, na kakršen koli način, z namenom ali vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za terorizem;
črtano
Obrazložitev
Ob upoštevanju samostojnega značaja dejanskega stanja financiranja terorizma je treba definicijo financiranja terorizma tukaj črtati in jo vključiti v člen 1, odstavek 2a (novo).
Predlog spremembe
43
Člen 1, odstavek 2, pododstavek 1, točka e
(e) sodelovanje pri, združevanje ali tajni dogovori za izvrševanje kaznivih dejanj, poskus storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih odstavkov .
(e) sodelovanje pri, združevanje za izvrševanje kaznivih dejanj, poskus storitve, pomoč, napeljevanje ter omogočanje in svetovanje pri storitvi katerega koli dejanja iz prejšnjih točk .
Obrazložitev
Natančnejša tehnična določitev zakonskega predpisa brez spremembe vsebine.
Predlog spremembe 44
Člen 1, odstavek 2, pododstavek 2
O védenju, naklepu ali namenu, kot potrebni sestavini zgoraj navedenih dejavnosti, je mogoče sklepati iz objektivnih dejanskih okoliščin.
črtano
Obrazložitev
Vstavljeno kot člen 1, odstavek 4 (novo).
Predlog spremembe
45
Člen 1, odstavek 2 a (novo)
2a. Za potrebe te direktive pomeni „financiranje terorizma“ zagotavljanje ali zbiranje finančnih sredstev, ne glede na sredstvo, neposredno ali posredno, z namenom ali vedoč, da bodo delno ali v celoti uporabljena za storitev enega od kaznivih dejanj, opredeljenih v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ.
Obrazložitev
Pravna opredelitev dejanskega stanja financiranja terorizma ob upoštevanju seznama kaznivih dejanj navedenega Okvirnega sklepa.
Predlog spremembe
46
Člen 1, odstavek 2 b (novo)
2b. Védenje, naklep ali namen kot značilnost dejanskega stanja za dejanja iz odstavkov 2 in 2a se lahko vključi iz objektivnih dejanskih okoliščin.
Obrazložitev
Subjektivne značilnosti dejanskega stanja morajo zajemati tudi dejansko stanje financiranja terorizma.
Predlog spremembe
47
Člen 2, odstavek 1, točka 3, točka d
(d) zavarovalni posredniki pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj;
črtano
Obrazložitev
Če zavarovalni posredniki samo sklepajo pogodbe, nastanejo pogodbena razmerja samo med zavarovalniško družbo in stranko. V tem smislu veljajo za zavarovalniško družbo že določbe direktive o pranju denarja. Samostojni zavarovalni posredniki so zajeti v opredelitvi pojma „finančna ustanova“ v členu 3(2).
Predlog spremembe
48
Člen 2, odstavek 1, točka 3, točka f
(f) ostale osebe, ki trgujejo z blagom ali opravljajo storitve, kadar je plačilo v gotovini in znaša 15.000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično operacijo ali pa več medsebojno povezanih operacij;
(f) ostale fizične ali pravne osebe, ki trgujejo z blagom , če so plačila v gotovini in znašajo 15.000 EUR ali več, bodisi da gre za posamično operacijo ali pa več medsebojno povezanih operacij;
Obrazložitev
Vključitev pravnih oseb.
Predlog spremembe
49
Člen 2, odstavek 2
2. Države članice se lahko odločijo, da te direktive ne bodo uporabljale v primeru finančnih ustanov, ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja.
2. Države članice se lahko odločijo, da pravne in fizične osebe, ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma, niso zajete v členu 3 (1) ali (2) .
Obrazložitev
Pojasnilo Nassauerjevega prvotnega predloga sprememb 45, ki je bil napačno preveden v angleški različici.
Predlog spremembe
50
Člen 3, točka 2, točka d a (novo)
(da) zavarovalnega posrednika, opredeljenega v členu 2(5) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta, razen zavarovalnega posrednika pri sklepanju življenjskega zavarovanja in drugih naložbenih zavarovanj iz člena 2(7) navedene direktive;
Obrazložitev
Direktiva velja za zavarovalne posrednike, če delujejo samostojno in niso zadolženi samo za sklenitev pogodbe med zavarovalniško družbo in stranko.
Predlog spremembe
51
Člen 3, točka 2, točka e
(e) podružnice ustanov, naštetih v točkah (a) do (d) , ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti;
(e) podružnice ustanov, naštetih v točkah (a) do (da) , ki se nahajajo na ozemlju Skupnosti in imajo sedež znotraj ali zunaj Skupnosti;
Obrazložitev
Spremenjeno zakonodajno besedilo.
Predlog spremembe
52
Člen 3, točka 3
(3) „zavarovalni posrednik“ pomeni zavarovalnega posrednika, kot je opredeljen v členu 2(3) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta;
črtano
Obrazložitev
Navedeni zavarovalni posredniki so zajeti v opredelitvi pojma „finančna ustanova“, glej člen 3, točka 2, točka (da)(novo).
Predlog spremembe
53
Člen 3, točka 4
(4) „terorizem“ pomeni vsako kaznivo dejanje, opredeljeno v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu;
črtano
Obrazložitev
Financiranje terorizma je od zdaj naprej opredeljeno kot samostojno dejansko stanje, glej člen 1, odstavek 2a (novo).
Predlog spremembe
54
Člen 3, točka 7, točka a
(a) terorizem ;
(a) dejanja, opredeljena v členih 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ;
Obrazložitev
V skladu s pravno opredelitvijo financiranja terorizma iz člena 1, odstavek 2a (novo) se pojem terorizem nanaša na seznam kaznivih dejanj iz omenjenega okvirnega sklepa.
Predlog spremembe
55
Člen 3, točka 8, uvodni stavek
(8) „dejanski lastnik“ pomeni:
(8) „dejanski lastnik“ pomeni fizično osebo ali fizične osebe, ki poseduje ali posedujejo stranko ali nadzira ali nadzirajo stranko, in/ali fizično osebo, v imenu katere se izvaja transakcija ali opravlja dejavnost. Dejanski lastnik zajema vsaj :
Obrazložitev
Končni lastnik pravne osebe ali njen končni nadzornik, za katerega se uporablja ta predpis, je oseba, ki razpolaga z večino delnic, to je več kot 50 %. Vpliv na pravno osebo je možen že takrat, ko lastniški delež zadošča za manjšino, ki lahko prepreči sprejetje odločitve in tako omogoča vpliv na statut ter druge strukture in ukrepe. Pod tem pragom odločilen gospodarski vpliv ni možen. Zato se zdi ustrezno, da se delež zmanjša na 25 %.
Predlog spremembe
56
Člen 3, točka 8, točka a
(a) fizično osebo , ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira 10 % ali več delnic ali glasovalnih pravic v pravni osebi, ali ki kako drugače primerljivo vpliva na vodenje pravne osebe , z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(a) za gospodarske družbe:
(i) fizično osebo ali fizične osebe , ki je ali so neposredno ali posredno z zadostnim deležem delnic ali glasovalnih pravic pravne osebe, vključno z udeležbo v obliki imetniških delnic , lastnik ali lastniki pravne osebe ali na tak način nadzoruje ali nadzorujejo pravno osebo , z izjemo družb, ki so uvrščene na urejenem trgu in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju; 25 % delež in ena delnica ali ena glasovalna pravica je dovolj, da je to merilo izpolnjeno;
(ii) fizična oseba ali fizične osebe, ki drugače izvaja oziroma izvajajo nadzor nad vodstvom pravne osebe;
Predlog spremembe
57
Člen 3, točka 8, točka b
(b) fizično osebo, ki je končni koristnik, neposredno ali posredno, 10 % ali več premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, ali ki vpliva na primerljivo količino premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(b) v primeru pravnih oseb, na primer ustanov ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo sredstva:
(i) če so prihodnji upravičenci že določeni, fizična oseba (fizične osebe), ki je (so) koristnik 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe;
(ii) če je treba posameznike, ki imajo koristi od pravne osebe ali organizacije, še določiti, kategorija oseb, v interesu katerih je ustanovitev in delovanje pravne osebe ali organizacije;
(iii) fizična oseba (fizične osebe), ki izvaja (izvajajo) nujni nadzor nad 25 % ali več premoženja pravne organizacije ali pravne osebe;
Predlog spremembe
58
Člen 3, točka 8, točka c
(c) fizične osebe, v imenu katerih se opravljajo transakcije ali dejavnosti;
črtano
Obrazložitev
Ta oblika je zajeta že v opredelitvi pojma „dejanski lastnik“ v členu 3, točka 8, uvodni stavek.
Predlog spremembe
59
Člen 3, točka 9, točka c
(c) podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran oz. statutarni sedež, poslovni naslov ali nastanitev , dopisni ali upravni naslov;
(c) podjetju, partnerstvu ali drugi pravni osebi ali organizaciji nudi registriran oz. statutarni sedež, poslovni naslov, dopisni ali upravni naslov in druge s tem povezane storitve ;
Obrazložitev
Obsežnejša formulacija.
Predlog spremembe
60
Člen 3, točka 9, točka e
(e) opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja;
(e) opravlja vlogo ali drugi osebi omogoča, da opravlja vlogo zastopnika v imenu drugega delničarja, razen družb, ki so uvrščene na urejenem trgu in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju ;
Predlog spremembe
61
Člen 3, točka 10
(10) „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem položaju , vključno z ožjimi družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci takšne osebe , katere večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo povečano tveganje pranja denarja;
(10) „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem položaju , vključno z bližjimi družinskimi člani ali osebami , za katere se ve , da so sodelavci takšne osebe;
Predlog spremembe
62
Člen 3, točka 11
(11) „poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal;
(11) „poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, ki je v tesni povezanosti s pripadajočimi dejavnostmi institucij in oseb, ki so predmet te direktive, in za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal.
Obrazložitev
Izraz „poslovni odnos“, opredeljen v členu 3(11), ni natančen in mora biti razjasnjen, da se zagotovi zajemanje izključno poslovnih odnosov, ki so izrecno povezani z glavnimi dejavnostmi finančne institucije ali se izvajajo v tesni povezavi s temi dejavnostmi (na primer trgovanje z vrednostnimi papirji in skrbništvo).
Predlog spremembe
63
Člen 3, točka 12
(12) „navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo pod pristojnostjo sodne oblasti, v kateri ni fizično prisotna, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino.
(12) „navidezna banka“ pomeni kreditno ustanovo ali ustanovo, ki opravlja enako dejavnost, pod pristojnostjo sodne oblasti, v kateri ni fizično prisotna, in ki ni povezana z regulirano finančno skupino.
Obrazložitev
Spremenjena pravna opredelitev z uporabo izraza navidezna banka.
Predlog spremembe
64
Člen 3 a (novo)
Člen 3a
Države članice zagotovijo, da določbe te direktive v celoti ali delno zajemajo poklice in vrste podjetij, ki niso ustanove in osebe v smislu člena 2(1), vendar pa opravljajo dejavnosti, ki so zlasti primerne za pranje denarja in financiranje terorizma.
Če država članica odloči, da se določbe te direktive uporabljajo za poklice in vrste podjetij, ki niso navedeni v členu 2(1), o tem obvesti Komisijo.
Obrazložitev
Klavzula, ki državam članicam omogoča vključitev poklicev in vrst podjetij, ki niso zajeti v pravni opredelitvi člena 2(1) in ki opravljajo dejavnosti, pri katerih obstaja tveganje pranja denarja.
Predlog spremembe
65
Člen 4
Države članice lahko na področju, ki ga ureja ta direktiva, za preprečevanje pranja denarja sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise.
Države članice lahko na področju, ki ga ureja ta direktiva, za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja.
Predlog spremembe
66
Člen 5
Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih računov, anonimnih bančnih kreditnih knjižic ali računov na izmišljeno ime .
Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih računov ali anonimnih bančnih kreditnih knjižic. Z odstopanjem od člena 8(3) države članice določijo, da v vseh primerih za imetnike in uporabnike obstoječih anonimnih bančnih računov ali anonimnih bančnih kreditnih knjižic čim prej, najpozneje pa pred kakršno koli uporabo bančnih računov ali bančnih kreditnih knjižic, veljajo zahteve za skrben pregled poslovanja stranke .
Predlog spremembe
67
Člen 6, uvodni stavek
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, morajo upoštevati načela skrbnega pregleda strank na podlagi zanesljivih neodvisnih dokumentov, podatkov ali informacij o izvoru v naslednjih primerih:
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, morajo upoštevati načela skrbnega pregleda strank v naslednjih primerih:
Obrazložitev
Temeljni predpis, ki določa glavno obveznost skrbnega pregleda strank za vse ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva. Ob upoštevanju pristopa, ki temelji na oceni tveganja, so zanesljivi neodvisni dokumenti, ki jih predlaga Komisija, zlasti pri pravnih osebah le redko na voljo in jih ne bi bilo treba priskrbeti ali pa bi jih bilo treba priskrbeti z nesorazmernimi napori. Zato je treba zavezancem prepustiti odločitev, kako izpolnjujejo svojo obveznost pregleda strank. Podrobna določitev mora biti prepuščena državam članicam, ki lahko med svoje zahteve vključijo na primer zahteve po razkritju za pravne osebe.
Predlog spremembe
68
Člen 6, točka c
(c) kadar obstaja sum pranja denarja, ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti;
(c) kadar obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, ne glede na kakršno koli odstopanje, izjemo ali določene mejne vrednosti;
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja.
Predlog spremembe
69
Člen 7, odstavek 1, točka (a)
(a) identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete;
(a) identifikacijo stranke in preverjanje njene identitete na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih od zanesljivega in neodvisnega vira;
Predlog spremembe
70
Člen 7, odstavek 1, točka b
(b) kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov, potrebnih za potrditev identitete dejanskega lastnika , tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik . V primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov pa se zagotovi tudi poznavanje lastništva ter strukture stranke;
(b) kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje primernih ukrepov, ki temeljijo na oceni tveganja in so potrebni za potrditev njegove identitete, tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik . pri tem se v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov zagotovijo primerni ukrepi, ki temeljijo na oceni tveganja, za poznavanje lastništva ter strukture stranke;
Predlog spremembe
71
Člen 7, odstavek 1, točka (b a) (novo)
(ba) Če ni evidence lastnikov ali pravne obveznosti za razglasitev dejanskega lastništva, ta dolžnost, po posvetovanju o javno dostopnih virih informacij, primernem izpraševanju stranke in razglasitvi sodbe, ki je izrečena v dobri veri ob upoštevanju ugotovljenega tveganja, velja za opravljeno. Odgovornost nastane le v primeru nedvomnih in očitnih opustitev pri poizkusih identifikacije.
Obrazložitev
Nerazumno je nalagati strogo dolžnost, če ni registra lastništva ali pravne obveznosti za razglasitev dejanskega lastništva.
Predlog spremembe
72
Člen 7, odstavek 1, točka (d)
(d) skrbno preverjanje strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij.
(d) spremljanje strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij.
Obrazložitev
The expression ‘due diligence’ implies a formal and expensive process, while ‘monitoring’ is rather less formal but quite adequate. In particular it is a more appropriate approach for SMEs.
Predlog spremembe
73
Člen 7, odstavek 2
2. Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, izvajajo ukrepe skrbnega pregleda strank, naštete v odstavku 1, vendar lahko v skladu z oceno tveganja, ki je odvisna od vrste stranke, poslovnega odnosa, produkta ali transakcije, same določijo obseg potrebnih ukrepov.
2. Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, izvajajo ukrepe skrbnega pregleda strank, naštete v odstavku 1, vendar lahko v skladu z oceno tveganja, ki je odvisna od vrste stranke, poslovnega odnosa, produkta ali transakcije, same določijo obseg potrebnih ukrepov. Ustanove in osebe, za katere velja ta direktiva, morajo organom, navedenim v členu 33, vključno s samoregulativnimi organi, dokazati, da je obseg ukrepov ob upoštevanju tveganj pranja denarja in financiranja terorizma primeren.
Obrazložitev
Poudarek na pristopu, ki temelji na oceni tveganja, daje zavezancem možnost presoje. Zato je upravičeno, da se od njih zahteva, da svojo odločitev, ki temelji na oceni tveganja, utemeljijo in zagotovijo ustrezne dokumente.
Predlog spremembe
74
Člen 7, odstavek 3
3. Glede storitev plačilnega prometa, naštetih v točki 4 v Prilogi I k Direktivi 2000/12/ES, se upoštevajo posebne določbe glede identifikacije strank, kot so navedene v Uredbi ... Evropskega parlamenta in Sveta o podatkih o plačniku ob kreditnih transferjih in denarnih nakazilih.
črtano
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 68.
Predlog spremembe
75
Člen 8, odstavek 1
1. Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja stranke pred ali med sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije za občasne stranke .
1. Države članice zahtevajo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika izvede pred sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije.
Obrazložitev
Ugotovitev identitete je načeloma treba izvesti pred začetkom poslovnega odnosa in na vsak način pred opravljanjem finančne transakcije.
Predlog spremembe
76
Člen 8, odstavek 1 a (novo)
.
1a. Z odstopanjem od odstavka 1 države članice dovolijo, da se preverjanje identitete strank in dejanskih lastnikov izvede med sklepanjem poslovnega odnosa, če se izkaže, da je to potrebno, da se ne prekine običajno opravljanje dejavnosti, in če obstaja neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. V tem primeru je treba zadevne postopke zaključiti kaj najhitreje po prvem stiku.
Obrazložitev
Ugotovitev identitete se lahko prestavi v čas po vzpostavitvi poslovnega odnosa, če je to sprejemljivo z vidika neznatnega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma. Olajšanje opravljanja dejavnosti.
Predlog spremembe
77
Člen 8, odstavek 1 b (novo)
1b. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a države članice v zvezi s posli življenjskega zavarovanja dovolijo, da se preverjanje identitete upravičencev po polici izvede šele po sklenitvi poslovnega odnosa. V tem primeru se preverjanje izvede v času izplačila ali pred njim ali pa v času, ko ima upravičenec po polici namen uveljavljati pravice iz police, ali pred njim.
Obrazložitev
Pri življenjskih zavarovanjih je jasno, da dejansko stanje, s katerim je povezano tveganje pranja denarja, ni začetek poslovnega odnosa (sklenitev pogodbe življenjskega zavarovanja), ampak s tem predvidena finančna transakcija (izplačilo police življenjskega zavarovanja). Zato je treba pojasniti, da je zanesljiva identifikacija potrebna v času finančne transakcije.
Predlog spremembe
78
Člen 8, odstavek 2
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti določb v točkah (a), (b) in (c) člena 7(1), ne sme odpreti računa , skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki.
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti zahtev za določitev identitete stranke v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 7(1), odpre račun samo pod pogojem, da je dovolj ustreznih zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da v imenu stranke niso opravljene finančne transakcije, dokler ni dosežena končna razjasnitev na osnovi popolne usklajenosti z navedenimi določbami; v primeru nadaljnjega neupoštevanja navedenih določb zadevna ustanova ali oseba ne sme skleniti nobenega obstoječega poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki.
Države članice niso dolžne uporabljati teh določb takrat, ko notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci ugotavljajo pravni položaj za svojo stranko ali ko branijo ali zastopajo to stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o izogibanju sodnemu postopku ali njegovi sprožitvi.
Obrazložitev
Mit dem Verweis auf die Verfügungmöglichkeit wird diese Verpflichtung praktikabler. Der letzte Absatz dient der Klarstellung hinsichtlich der Verpflichteten im Rahmen der Rechtsberatung.
Predlog spremembe
79
Člen 9, odstavek 1
1. Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je treba preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 1.000 EUR ali več.
1. Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je treba preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 3000 EUR ali več.
Obrazložitev
Zaradi izvedljivosti in ob upoštevanju pristopa, ki temelji na oceni tveganja, se zdi, da je prag za pregled strank v višini 3000 EUR primeren.
Predlog spremembe
80
Člen 10, odstavek -1 (novo)
(-1) Z odstopanjem od člena 6(a), (b) in (d), člena 7 in člena 8(1) navedene zahteve ne veljajo za ustanove in osebe, za katere se uporablja ta direktiva, če je stranka kreditna ali finančna ustanova iz te direktive ali oseba iz te direktive ali pa kreditna ali finančna ustanova s sedežem v tretji državi, za katero veljajo v tej državi enake zahteve, kot so predvidene v tej direktivi, in se zanjo uporablja preverjanje v zvezi z izpolnjevanjem teh zahtev.
Obrazložitev
Izjema za stranke poslovnega odnosa, za katere veljajo obveznosti direktive o pranju denarja. Neprimerno je, da ustanove, ki opravljajo finančne storitve, medsebojno ugotavljajo svojo identiteto in preverjajo, ali izpolnjujejo določbe o pranju denarja. Poenostavljen skrbni pregled lahko velja tudi za posameznike, če njihova dejavnost izpolnjuje zahteve Direktive.
Predlog spremembe
81
Člen 10, odstavek 1, uvodni stavek
1. Z odstopanjem od členov 6, 7 in 8(2) lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega pregleda tistih strank, za katere velja majhno tveganje pranja denarja, kadar :
1. Z odstopanjem od člena 6(a), (b) in (d), člena 7 in člena 8(1) lahko države članice ustanovam in osebam, za katere velja ta direktiva, dovolijo oprostitev od skrbnega pregleda tistih strank , in sicer, ko gre za:
Predlog spremembe
82
Člen 10, odstavek 1, točka a
(a) kreditne in finančne ustanove držav članic ali tretjih držav izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja v skladu z mednarodnimi standardi in so obenem podvržene nadzoru glede spoštovanja teh zahtev;
črtano
Obrazložitev
Črtanje ob upoštevanju predloga spremembe 77.
Predlog spremembe
83
Člen 10, odstavek 1, točka c
(c ) dejanski lastniki skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali tretjih držav, izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja v skladu z mednarodnimi standardi in so podvrženi nadzoru glede spoštovanja teh zahtev;
(c ) dejanski lastniki skupnih računov, ki jih vodijo notarji in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali tretjih držav, izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja ali financiranju terorizma v skladu z mednarodnimi standardi in so podvrženi nadzoru glede spoštovanja teh zahtev in če so ustanovam, ki delujejo kot skrbniki skupnih računov, na zahtevo na voljo podatki o identiteti dejanskega lastnika;
Obrazložitev
Natančnejša opredelitev privilegija iz člena 10(1) in vključitev financiranja terorizma.
Predlog spremembe
84
Člen 10, odstavek 1, točka (c a) (novo)
(ca) nacionalne organe;
Obrazložitev
Poenostavljen skrben pregled ob upoštevanju splošnega nadzora v strukturi državnih organov.
Predlog spremembe
85
Člen 10, odstavek 1, zadnji del stavka (novo)
ali v zvezi z drugimi strankami, pri katerih je le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila v skladu s členom 37(1)(b).
Obrazložitev
Dejansko stanje za poenostavljen skrben pregled strank v okviru postopka komitologije v skladu s členom 37.
Predlog spremembe
86
Člen 10, odstavek 1 a (novo)
1a. V primerih iz odstavkov -1 in 1 zberejo osebe in ustanove v vsakem primeru zadostne informacije, da lahko ugotovijo, ali se za stranko lahko uporabi izjema iz navedenih odstavkov .
Obrazložitev
Predlog spremembe pojasnjuje, da mora odločitev o izjemah iz člena 10(-1) in (1) v zvezi z uporabo pregleda stranke temeljiti na informacijah, ki jih je mogoče preveriti.
Predlog spremembe
87
Člen 10, odstavek 2
2. Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo , če tretja država po njihovem mnenju ne ustreza pogojem v odstavku 1(a), (b) ali (c).
2. Države članice se obveščajo med seboj in Komisijo , če tretja država po njihovem mnenju izpolnjuje pogoje iz odstavka -1 ali 1 ali če so izpolnjena tehnična merila v skladu s členom 37(1)(b).
Obrazložitev
Pojasnilo, da države članice obveščajo Komisijo in tudi druge države članice. Ne obveščajo pa tretjih držav, katerih ravnanje je dvomljivo; pripravi pa se seznam tretjih držav, ki izpolnjujejo zahteve v zvezi s pranjem denarja in financiranjem terorizma.
Predlog spremembe
88
Člen 10, odstavek 3, uvodni stavek
3. Z odstopanjem od členov 6, 7 in 8(2) lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega preverjanja strank, v zvezi s proizvodi in transakcijami, za katere velja majhno tveganje pranja denarja, na primer :
3. Z odstopanjem od člena 6(a), (b) in (d), člena 7 in člena 8(1) lahko države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, dovolijo neupoštevanje skrbnega preverjanja strank, v zvezi s:
Obrazložitev
Pojasnilo, da se v primerih iz člena 6(c) (sum pranja denarja ali financiranja terorizma), ne sme opustiti pregleda strank.
Predlog spremembe
89
Člen 10, odstavek 3, točka d
(d) kadar gre za elektronski denar, kot je opredeljen v členu 1 Direktive 2000/46/ES, pri čemer so izdane vsote, vsote, ki jih je mogoče shraniti na elektronski napravi , ali obseg dovoljenih transakcij zelo omejeni .
(d) kadar gre za elektronski denar, kot je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2000/46/ES, če znesek, shranjen na nosilcu podatkov – če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov – ne presega 150 EUR ali če – če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov – znesek celega koledarskega leta ne sme presegati 2500 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 3 Direktive 2000/46/ES vnovči znesek v višini 1000 EUR ali več v istem koledarskem letu;
Obrazložitev
Natančna opredelitev privilegija iz člena 10(3), ki se nanaša na oprostitev pregleda stranke, za ravnanje s karticami, na katere se lahko naložijo podatki.
Predlog spremembe
90
Člen 10, odstavek 3, točka (d a) (novo)
(da) zavarovalne premije za nesreče ali naključno škodo nepremičnin, kjer je na osnovi stroškov ali strokovne ocene potrjeno, da je vrednost teh nepremičnin resnična.
Justification
Insurance policies for accidents carry a very low money laundering risk.
Predlog spremembe
91
Člen 10, odstavek 3, točka (d b) (novo)
(db) kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno poravnavi posojila ter na poplačilo posojila vpliva račun, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, ki je predmet te direktive, v skladu s členom 7(1)(a) do (c).
Predlog spremembe
92
Člen 10, odstavek 3, zadnji del stavka (novo)
ali v zvezi z drugimi produkti ali transakcijami, pri katerih obstaja le neznatno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma in ki izpolnjujejo tehnična merila v skladu s členom 37(1)(b).
Obrazložitev
Dejansko stanje za poenostavljen skrben pregled strank v primeru neznatnega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma predpostavlja, da je neznatnost tveganja opredeljena na podlagi tehničnih meril.
Predlog spremembe
93
Člen 10 a
Če Komisija na podlagi prvega pododstavka člena 37(3) tako odloči, države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovedo poenostavljen skrben pregled poslovanja stranke za kreditne in finančne ustanove ali za navedene družbe iz tretjih držav.
Če Komisija na podlagi člena 37(3) tako odloči, države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovedo poenostavljen skrben pregled poslovanja stranke za kreditne in finančne ustanove ali za navedene družbe iz tretjih držav.
Obrazložitev
Izključitev poenostavljenega skrbnega pregleda za ustanove, ki opravljajo finančne storitve, ali pravne osebe iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z bojem proti pranju denarja in financiranju terorizma.
Predlog spremembe
94
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 1 in pododstavek 2, uvodni del
1. Države članice zahtevajo, da v tej direktivi zajete ustanove in osebe na podlagi ocene tveganja poleg ukrepov, navedenih v členih 6, 7 in 8(2) , izvajajo poglobljen skrben pregled poslovanja stranke, in sicer v situacijah, ki zaradi svoje narave predstavljajo večje tveganje pranja denarja, in vsaj v naslednjih situacijah, v skladu z drugim, tretjim in četrtim pododstavkom tega odstavka.
1. Države članice zahtevajo, da v tej direktivi zajete ustanove in osebe na podlagi ocene tveganja poleg ukrepov, navedenih v členih 6, 7 in 8(3) , izvajajo poglobljen skrben pregled poslovanja stranke, in sicer v situacijah, ki zaradi svoje narave predstavljajo večje tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma , in vsaj v naslednjih situacijah, v skladu z odstavki 1a, 1b in 1c in v zvezi z drugimi situacijami, ki predstavljajo veliko tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma.
Kadar stranka ni fizično prisotna pri identifikaciji, države članice od ustanov in oseb zahtevajo izvajanje naslednjih ukrepov:
1a. Kadar stranka ni fizično prisotna pri identifikaciji, države članice od ustanov in oseb zahtevajo , da sprejmejo posebne in primerne ukrepe za nadomestitev večjega tveganja, na primer z izvajanjem naslednjih ukrepov:
Obrazložitev
Vključitev Nassauerjevega predloga spremembe 102 v zvezi s členom 11(1)(d) novo v Nassauerjev predlog spremembe 91 v zvezi s pododstavkoma 1 in 2 člena 11(1).
Nassauerjev predlog spremembe 102 bo ustrezno umaknjen.
Predlog spremembe
95
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 2, točka a
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokazov in listinskih dokazil ;
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokumentov, podatkov ali informacij ;
Obrazložitev
Natančnejša opredelitev besedila.
Predlog spremembe
96
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 2, točka b
(b) dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani ustanov , zajetih v tej direktivi;
(b) dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani kreditne ali finančne ustanove , zajete v tej direktivi;
Obrazložitev
Natančnejša opredelitev besedila ob nespremenjeni vsebini.
Predlog spremembe
97
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 2, točka (c)
(c) da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi.
(c) zagotovitev, da se prvo plačilo opravi preko računa, ki ga stranka v svojem imenu odpre pri kreditni ustanovi.
Predlog spremembe
98
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 3, uvodni stavek
Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s kreditnimi ustanovami iz drugih držav članic ali iz tretjih držav, države članice zahtevajo:
1b. Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s korespondenčnimi ustanovami iz tretjih držav, države članice zahtevajo:
Obrazložitev
Koncentracija poglobljenih skrbnih pregledov korespondenčnih bančnih odnosov med državami članicami in tretjimi državami.
Predlog spremembe
99
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 3, točka b
(b) da presodijo, kakšen je nadzor pranja denarja v tuji ustanovi;
(b) da presodijo, kakšen je nadzor pranja denarja in financiranje terorizma v tuji ustanovi;
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma v nadzorne ukrepe.
Predlog spremembe
100
Člen 11, odstavek 1, podostavek 3, točka e
(e) da zagotovijo , da je korespondenčna ustanova preverila identiteto stranke in da nenehno skrbno pregleduje poslovanje stranke , ki ima neposreden dostop do računov te ustanove, ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna priskrbeti podatke, zbrane pri skrbnem pregledu poslovanja stranke.
(e) da se prepričajo , da je korespondenčna ustanova preverila identiteto stranke, ki ima neposreden dostop do računov te ustanove, in da je dalje nenehno skrbno pregledovala poslovanje stranke, ter da je korespondenčna ustanova na zahtevo domače ustanove sposobna predložiti podatke, zbrane pri skrbnem pregledu poslovanja stranke.
Obrazložitev
Natančnejša opredelitev besedila ob nespremenjeni vsebini.
Predlog spremembe
101
Člen 11, odstavek 2, pododstavek 4, uvodni del
Glede odnosov s politično izpostavljenimi osebami države članice od ustanov in oseb zahtevajo, da:
Glede transakcij ali poslovnih odnosov s politično izpostavljenimi osebami , ki prebivajo v drugi državi članici ali tretji državi, države članice od ustanov in oseb , ki jih zajema ta direktiva , zahtevajo, da:
Predlog spremembe
102
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka a
(a) vzpostavijo primerne sisteme za obvladovanje tveganja , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
(a) vzpostavijo primerne postopke, ki temeljijo na tveganju , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
Obrazložitev
Težko določljiv pojem sistem za obvladovanje tveganja se nadomesti z zahtevami po primernejšem in na tveganju temelječem postopku.
Predlog spremembe
103
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka b
(b) pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko;
črtano
Justification
Das Zustimmungserfordernis der Bank-Geschäftsleitung zum Geschäftsabschluss mit PEPs ist nicht nachvollziehbar.
Predlog spremembe
104
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka c
(c) sprejmejo potrebne ukrepe in ugotovijo izvor premoženja in sredstev ali da nenehno spremljajo in nadzorujejo poslovni odnos.
(c) sprejmejo primerne ukrepe in ugotovijo izvor premoženja in sredstev , vključenih v poslovni odnos ali transakcijo :
Predlog spremembe
105
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka c a (novo)
(ca) poglobljeno neprekinjeno spremljanje in nadzorovanje poslovnih odnosov.
Obrazložitev
Če za poslovni odnos s politično izpostavljeno osebo obstaja sum pranja denarja ali financiranja terorizma, je treba takšen poslovni odnos poglobljeno neprekinjeno spremljati in nadzorovati.
Predlog spremembe
106
Člen 11, odstavek 2
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko ali korespondenčno banko, ki navidezni banki dovoljuje uporabo svojih računov.
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko in zahtevajo, da kreditna ustanova sprejme ustrezne ukrepe, da se zagotovi, da kreditne ustanove ne vzpostavljajo oziroma nadaljujejo korespondenčnih odnosov z banko, za katero je znano, da dovoljuje uporabo svojih računov navideznim bankam.
Obrazložitev
Splošna prepoved poslovnih odnosov z navidezno banko.
Predlog spremembe
107
Člen 11, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posvetijo posebno pozornost vsaki grožnji pranja denarja, ki bi lahko izhajala iz produktov ali transakcij, ki se nagibajo k anonimnosti, in da po potrebi sprejemajo ukrepe proti zlorabi njihovih storitev za pranje denarja.
3. Države članice zagotovijo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posvetijo posebno pozornost vsaki grožnji pranja denarja ali financiranja terorizma , ki bi lahko izhajala iz produktov ali transakcij, ki se nagibajo k anonimnosti, in da po potrebi sprejemajo ukrepe proti zlorabi njihovih storitev za pranje denarja ali financiranja terorizma .
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila ob nespremenjeni vsebini.
Predlog spremembe
108
Člen 12
Države članice dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje ukrepov iz členov 7(1) ( a) (b) in (c) zaupajo tretjim osebam.
Države članice dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje ukrepov iz členov 7(1) ( a) (b) in (c) zaupajo tretjim osebam.
Vendar končno pristojnost nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi.
Vendar končno pristojnost za izpolnitev zahtev iz člena 7(1) (a) do (c) nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi.
Obrazložitev
Predpis odpira državam članicam možnost, da pregled stranke prenesejo na tretjo osebo. To v praksi pomeni, da je za olajšanje opravljanja dejavnosti mogoče poseči po že predloženem pregledu stranke. Pojasnjeno je, da je za izpolnitev obveznosti identifikacije odgovoren naročnik in ne tretja oseba.
Predlog spremembe
109
Člen 12 a (novo)
Člen 12a
V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene ustanove v notranjosti države, navedene v členu 2(1) ali (2), obravnavajo kot tretje osebe, država članica dopušča, da ustanove in osebe, navedene v členu 2(1), vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 7 (1) (a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 12, ki jih je v skladu s to direktivo izvedla ustanova, navedena v členu 2(1) (1) ali (2), v drugi državi članici (razen menjalnic in podjetij, ki opravljajo finančne transferje), in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 13 in 14, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.
V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene menjalnice in podjetja, ki opravljajo finančne transferje in so navedeni v členu 3(2)(a), v notranjosti države obravnavajo kot tretje osebe, država članica tem dopušča, da vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 7(1) (a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 12, ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla ustanova iste vrste in ki izpolnjujejo zahteve iz členov 13 in 14, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.
V primerih, v katerih država članica dovoli, da se njene osebe, navedene v členu 2(1)(3) (a) do (c), v notranjosti države obravnavajo kot tretje osebe, država članica tem osebam dopušča, da vsekakor priznajo in sprejmejo rezultat postopkov, določenih v členu 7(1) (a) do (c), za ugotavljanje identitete stranke po členu 12, ki jih je v skladu s to direktivo v drugi državi članici izvedla oseba, navedena v členu 2(1)(3) (a) do (c), in ki izpolnjuje zahteve iz členov 13 in 14, četudi gre pri dokumentih ali podatkih, ki so bili v zvezi s temi zahtevami vzeti kot osnova, za druge dokumente ali podatke kot za tiste, ki so predpisani v državi članici, na katero se stranka obrača.
Obrazložitev
Predpis določa, katere zahteve pregleda stranke je treba po členu 7(1) izpolniti, če država članica svojim kreditnim in finančnim ustanovam ter zlasti notarjem in odvetnikom dovoli, da se sklicujejo na ukrepe o pregledu stranke tretje osebe.
Predlog spremembe
110
Člen 13, odstavek 1, uvodni stavek
1. Za namene tega razdelka „tretje osebe“ pomenijo ustanove in osebe, primerljive s tistimi , ki so navedene v členu 2 in ki izpolnjujejo naslednje zahteve:
1. Za namene tega razdelka „tretje osebe“ pomenijo ustanove in osebe, ki so navedene v členu 2 , ali ustrezne ustanove in osebe v tretji državi, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:
Obrazložitev
Pravna opredelitev pojma „tretje osebe“ v oddelku 4.
Predlog spremembe
111
Člen 13, odstavek 1, točka a
(a) so obvezno poslovno registrirane ;
(a) so predmet zakonsko priznane obvezne poslovne registracije ;
Obrazložitev
Sklicevanje na nujnost zakonsko priznane obvezne registracije.
Predlog spremembe
112
Člen 13, odstavek 1, točka b
(b) skrbno preverjajo poslovanje strank in vodijo evidence, kot je določeno v tej direktivi , pri čemer se v skladu z razdelkom 2 poglavja V nadzoruje, kako spoštujejo zahteve te direktive. Če se nahajajo v tretji državi, morajo spoštovati njene zahteve, primerljive z zahtevami iz te direktive.
(b) izvajajo ukrepe za skrbno preverjanje poslovanja strank in ukrepe za vodenje evidence, ki so določeni v tej direktivi ali so v skladu z njimi, pri čemer se v skladu z razdelkom 2 poglavja V nadzoruje, kako spoštujejo zahteve te direktive. Če se nahajajo v tretji državi, morajo spoštovati njene zahteve, primerljive z zahtevami iz te direktive.
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
113
Člen 13, odstavek 2
2. Države članice in Komisija se medsebojno obvestijo , kadar menijo, da tretja država ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1(b).
2. Države članice se obvestijo med seboj in Komisijo , kadar menijo, da tretja država izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 (b).
Obrazložitev
Poseganje po pozitivnem seznamu tretjih držav, ki izpolnjujejo predpise za boj proti pranju denarja.
Predlog spremembe
114
Člen 13 a
Če Komisija na podlagi prvega pododstavka člena 37(3) tako določi, države članice prepovedo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da bi ukrepe skrbnega pregleda poslovanja stranke v njihovem imenu izvajale tretje osebe iz tretjih držav.
Če Komisija na podlagi člena 37(3) tako določi, države članice prepovedo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da bi izpolnitev zahtev iz člena 7(1) (a) do (c) zaupali tretjim osebam iz tretjih držav.
Obrazložitev
Za namene tega oddelka tretja oseba ne more opravljati pregleda poslovanja stranke, če ima sedež v tretji državi, ki ne izpolnjuje predpisov za boj proti pranju denarja.
Predlog spremembe
115
Člen 14
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo podatke, zahtevane v členu 7(1) (a), (b) in (c).
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo podatke v skladu z zahtevami iz člena 7(1)(a) do (c).
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
116
Člen 15
Člen 15
Vsaka država članica dovoli ustanovam in osebam, na katere se nanaša člen 2(1), (2) in (3) v točkah (a) do (d), da ocenijo in potrdijo ugotovitve skrbnega preverjanja strank, kakor je določeno v členu 7(1)(a) do (c) in ki poteka v drugi državi članici v skladu s to direktivo, pri čemer izpolnjujejo zahteve, določene v členih 12, 13 in 14, četudi se listine ali podatki razlikujejo od tistih, ki jih zahteva država članica, v katero je bila stranka napotena.
črtano
Obrazložitev
Zahteve člena 15 so odslej določene na začetku oddelka v členu 12a.
Predlog spremembe
117
Člen 16
Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja, če je zunanji izvajalec ali zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi.
Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja, če je zunanji izvajalec ali zastopnik del ustanove ali osebe, zajete v tej direktivi.
Predlog spremembe
118
Člen 17
Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posebej pozorno proučijo vsako dejavnost, za katero menijo, da bi utegnila biti povezana s pranjem denarja, zlasti pa zapletene ali nenavadne obsežne transakcije in vse nenavadne vzorce transakcij , ki nimajo očitnega ekonomskega ali pravno utemeljenega pomena.
Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, posvetijo posebno pozornost vsaki dejavnosti, za katero menijo, da bi utegnila biti povezana s pranjem denarja ali financiranjem terorizma , zlasti pa zapletene ali nenavadne obsežne transakcije in vse nenavadne vzorce transakcij , ki nimajo očitnega ekonomskega ali razvidnega pravno utemeljenega pomena.
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila in vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja (glej obrazložitev predloga spremembe 5) ob sicer nespremenjeni vsebini.
Predlog spremembe
119
Člen 18
Vsaka država članica za namene učinkovitega boja proti pranju denarja ustanovi enoto za finančni nadzor.
Vsaka država članica za namene učinkovitega boja proti pranju denarja in financiranju terorizma ustanovi enoto za finančni nadzor.
Enota za finančni nadzor se ustanovi kot centralna nacionalna enota z ustreznimi sredstvi. Ta enota zbira in, kolikor je dovoljeno , zahteva razkritje finančnih podatkov glede domnevnih prihodkov od kaznivih dejanj , odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje pristojnim organom.
Enota za finančni nadzor se ustanovi kot centralna nacionalna enota. Ta enota zbira in zahteva razkritje finančnih podatkov glede domnevnih prihodkov od kaznivih dejanj, odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje pristojnim organom. Na razpolago ima ustrezna sredstva za izpolnitev tega poslanstva.
Države članice morajo zagotoviti, da ima enota za finančni nadzor pravočasni, posredni ali neposredni dostop do finančnih in upravnih podatkov ter podatkov v zvezi s pregonom, ki jih potrebuje za dobro opravljanje svojih funkcij.
Predlog spremembe
120
Člen 18, odstavek 2 a (novo)
Ustrezni viri držav članic omogočajo enoti za finančni nadzor, da ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, priskrbijo pravočasne in natančne povratne informacije o učinkovitosti poročil in o nadaljnjem poročanju o domnevnih transakcijah, ki izhajajo iz dejavnosti pranja denarja.
Justification
In order to apply anti-money laundering measures efficiently, credit institutions must be able to rely on timely and specific (case-by-case) feedback provided by competent authorities. This is essential for credit institutions to make an assessment/improvement of the IT-tools and procedures. Besides that credit institutions virtually depend on information concerning every single case just to decide whether the respective business relationship has to be finished or could be continued. The current wording concerning FIU feedback is too non-committal and should be strengthened. It remains of paramount importance that these FIU receive adequate resources from Member States and are properly staffed.
Predlog spremembe
121
Člen 19, odstavek 1, točka (a)
(a) da na lastno pobudo neposredno in nemudoma obvestijo enote za finančni nadzor, kadar vedo, sumijo ali imajo razlog za utemeljen sum, da gre za pranje denarja ali poskus pranja denarja.
(a) da na lastno pobudo nemudoma obvestijo enote za finančni nadzor, kadar vedo, sumijo ali imajo razlog za utemeljen sum, da gre ali je šlo za poskus ali povzročitev pranja denarja ali financiranja terorizma .
Predlog spremembe
122
Člen 19, odstavek 1, točka b
b) da enoti za finančni nadzor na njeno zahtevo nemudoma posredujejo potrebne dodatne podatke, v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.
b) da enoti za finančni nadzor na njeno zahtevo nemudoma posredujejo potrebne podatke, v skladu s postopki, določenimi v veljavni zakonodaji.
Obrazložitev
Določitev, da je treba posredovati podatke ne samo enoti za finančni nadzor, temveč tudi drugim organom, pristojnim za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma.
Predlog spremembe
123
Člen 20, odstavek 1
1. Države članice v primeru notarjev in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov, navedenih v členu 2(3)(b), določijo ustrezen samoregulativen organ omenjene stroke kot isto avtoriteto, katero se obvešča namesto enote za finančni nadzor . V tem primeru je potrebno določiti ustrezne oblike sodelovanja med tem organom in enoto za finančni nadzor.
1. Z odstopanjem od člena 19(1) lahko države članice v primeru oseb, navedenih v členu 2(1)(3) (a) in (b), določijo ustrezen samoregulativen organ omenjene stroke kot isto avtoriteto, katero se obvešča namesto enote za finančni nadzor Brez poseganja v odstavek 2 določena samoregulativna ustanova v takšnih primerih posreduje podatke enoti za finančni nadzor takoj in nefiltrirano.
Obrazložitev
Pripadniki poklicev pravnega svetovanja izpolnijo svojo obveznost poročanja s posredovanjem podatkov samoregulativnemu organu, ki je dolžan ustrezne informacije posredovati dalje.
Predlog spremembe
124
Člen 21
Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovejo opravljanje transakcij, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja, dokler ne obvestijo enote za finančni nadzor .
Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovejo opravljanje transakcij, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma , dokler ne izpolnijo člena 19(1)(a) .
Enota za finančni nadzor lahko pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, izda navodila , da se transakcija ne opravi.
V skladu z zakonskimi določbami držav članic se lahko izda navodila, da se transakcija ne opravi.
Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila prizadevanja, da bi izsledili upravičence sumljive transakcije pranja denarja, te ustanove obvestijo enoto za finančni nadzor takoj po tem .
Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja ali financiranje terorizma in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila prizadevanja, da bi izsledili upravičence sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma , te ustanove posredujejo enoti za finančni nadzor potrebne podatke .
Justification
Dieser Text enspricht dem schwierigen Kompromiß innerhalb des Rates. Er dient zur zügigen Annahme der Richtlinie in erster Lesung.
Predlog spremembe
125
Člen 22, odstavek 1
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi, ki pri pregledovanju ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, ali kakor koli drugače odkrijejo dejstva, ki bi lahko predstavljala dokaze pranja denarja, o tem neposredno in nemudoma obvestijo enoto za finančni nadzor.
1. Države članice zagotovijo, da organi iz člena 33 , ki pri pregledovanju ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, ali kakor koli drugače odkrijejo dejstva, ki bi lahko bila povezana s pranjem denarja ali financiranjem terorizma , o tem nemudoma obvestijo enoto za finančni nadzor.
Predlog spremembe
126
Člen 22, odstavek 2
2. Države članice zagotovijo, da nadzorni organi, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor nad delniškimi in deviznimi trgi ter trgi izvedenih finančnih instrumentov, obvestijo enote za finančni nadzor, če odkrijejo dejstva, ki bi lahko predstavljala dokaze pranja denarja.
2. Države članice zagotovijo, da nadzorni organi, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor nad delniškimi in deviznimi trgi ter trgi izvedenih finančnih instrumentov, obvestijo enote za finančni nadzor, če odkrijejo dejstva, ki bi lahko bila povezana s pranjem denarja ali financiranjem terorizma.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma, glej obrazložitev predloga spremembe 5; tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
127
Člen 23
Če ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ali direktor ali zaposleni v takšni ustanovi ali osebi, enoti za finančni nadzor v skladu s to direktivo razkrijejo podatke, navedene v členih 19, 20 in 21 , se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe za to nikakor niso odgovorne.
Če ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ali direktor ali zaposleni v takšni ustanovi ali osebi, v dobri veri in v skladu s členoma 19(1) in 20 razkrijejo podatke, navedene v členih 19 ter 20 , se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe za to nikakor niso odgovorne.
Predlog spremembe
128
Člen 24
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja poročajo bodisi interno ali pa neposredno enoti za finančni nadzor, zaščitili pred grožnjami ali nadlegovanjem.
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja ali financiranja terorizma poročajo bodisi interno ali pa neposredno enoti za finančni nadzor, zaščitili pred grožnjami ali nadlegovanjem.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma , glej obrazložitev predloga spremembe 5; tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
129
Člen 25, odstavek 1
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so enoti za finančni nadzor v skladu s členi 19, 20 in 21 dali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja.
1. Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so v skladu s členoma 19 in 20 posredovali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja ali financiranja terorizma .
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma v prepoved razkritja obveščanja v skladu s členoma 19 in 20 (glej obrazložitev predloga spremembe 5).
Predlog spremembe
130
Člen 25, odstavek 1 a (novo)
1a. Prepoved iz odstavka 1 ne velja za posredovanje podatkov organom, navedenim v členu 33, vključno s samoregulativnimi organi, ali za posredovanje podatkov za namene kazenskega pregona.
Obrazložitev
Pojasnitev, da trajna zaupnost posredovanja podatkov v skladu s členoma 19 in 20 pristojnim organom in za namene kazenskega pregona ostane nedotaknjena.
Predlog spremembe
131
Člen 25, odstavek 1 b (novo)
1b. Prepoved iz odstavka 1 ne nasprotuje posredovanju podatkov med ustanovami iz držav članic ali tretjih držav, ki spadajo v isto skupino v smislu člena 2(12) Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta 1 , če izpolnjujejo pogoje iz člena 10(-1).
___________________
1 Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (UL L 35, z dne 11. 2. 2003, str. 1).
Obrazložitev
Ustanove, ki opravljajo finančne storitve, imajo legitimen interes, da izvedo o postopkih, za katere velja obveznost poročanja, ne glede na prepoved posredovanja podatkov. Zato je treba skupinam v skladu z Direktivo 2002/87/ES, osebam, zaposlenim v pravnem svetovanju, ki delajo v mreži, ter več ustanovam ali osebam, ki opravljajo finančne storitve, ki sodelujejo pri isti transakciji, urediti možnost, da se medsebojno obveščajo. Ta možnost posredovanja je ozko omejena. Ni v nasprotju z namenom prepovedi – zaščiti kazenskega pregona, temveč jo spodbuja. Ustanovo, ki opravlja finančno storitev, oskrbi s potrebnimi podatki o sumih pranja denarja ali financiranja terorizma na svojem področju dejavnosti.
Predlog spremembe
132
Člen 25, odstavek 1 c (novo)
1c. Prepoved iz člena 1 ni v nasprotju s posredovanjem podatkov med osebami iz držav članic ali tretjih držav, navedenih v členu 2(1)(3) (a) in (b), v katerih veljajo zahteve, enakovredne tej direktivi, če zadevne osebe opravljajo svojo poklicno dejavnost, bodisi kot zaposleni ali ne, v isti pravni osebi ali mreži. Za namene tega člena pomeni mreža obsežno strukturo, kateri pripada oseba in ki ima skupnega lastnika in skupno vodstvo ter skupni nadzor nad spoštovanjem zadevnih predpisov.
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 128.
Predlog spremembe
133
Člen 25, odstavek 1 d (novo)
1d. Prepoved iz odstavka 1 pri ustanovah in osebah, navedenih v členu 2(1)(2) in (3) (a) in (b) v primerih, ki se nanašajo na iste stranke in iste transakcije, v kateri sodelujeta dve ali več ustanov ali oseb, ni v nasprotju s posredovanjem podatkov med zadevnimi ustanovami, če so v državi članici ali v tretji državi, v kateri veljajo zahteve, enakovredne tej direktivi, in če zanje veljajo enakovredne obveznosti v zvezi s poslovno skrivnostjo in varovanje osebnih podatkov. Izmenjane informacije se lahko uporabijo izključno za namene preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma.
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 128.
Predlog spremembe
134
Člen 25, odstavek 2
Kadar skušajo neodvisni pravni strokovnjaki, notarji, revizorji, računovodje in davčni svetovalci, ki delujejo kot neodvisni pravni strokovnjaki, stranko odvrniti od nezakonite dejavnosti, to ne predstavlja razkritja v smislu prvega odstavka .
2. Kadar skušajo osebe, navedene v členu 2(1)(3)(a) stranko odvrniti od nezakonite dejavnosti, to ne predstavlja razkritja v smislu prvega odstavka .
Obrazložitev
Predpis pojasnjuje, da so pripadniki poklicev pravnega svetovanja upravičeni, da pri izvajanju naloge svetovanje svetujejo stranki, da se obnaša zakonito. Svetovanja, ki je v skladu s pravili, se ne sme oceniti kot kršitve prepovedi posredovanja podatkov v skladu s členom 25(1).
Predlog spremembe
135
Člen 25, odstavek 2 a (novo)
2a. Države članice se obveščajo med seboj in Komisijo, kadar tretja država po njihovem mnenju izpolnjuje pogoje iz odstavka 1b, 1c ali 1d.
Obrazložitev
To določilo predvideva, da se države članice obvestijo med seboj in Komisijo o tretjih državah, za katere veljajo enake zahteve v skladu z direktivo o pranju denarja kot za države članice. Posredovanje podatkov kreditnim ustanovam, finančnim ustanovam in poklicem pravnega svetovanja, ki imajo sedež v teh tretjih državah, ni v nasprotju s prepovedjo posredovanja informacij iz člena 25(1).
Predlog spremembe
136
Člen 25 a (novo)
Člen 25a
V primerih, v katerih Komisija sprejme odločitev v skladu s členom 37(3), države članice prepovejo posredovanje informacij med ustanovami in osebami, za katere velja ta direktiva, ter ustanovami in osebami iz zadevne tretje države.
Obrazložitev
Če Komisija ugotovi, da v tretji državi niso izpolnjene zahteve, ki so primerljive z zahtevami direktive o pranju denarja, ponovno velja prepoved posredovanja informacij osebam in ustanovam s sedežem v tej državi članici.
Predlog spremembe
137
Člen 26, uvodni stavek
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, hranijo naslednje listine in podatke, ki se uporabljajo kot dokazni material v morebitni preiskavi o pranju denarja:
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, hranijo naslednje listine in podatke, ki se uporabljajo v morebitni preiskavi ali za izvajanje analiz o morebitnem pranju denarja ali financiranju terorizma, ki jih opravlja enota za finančni nadzor ali drugi pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom :
Obrazložitev
Ponovna obravnava obveznosti v zvezi z dokumentacijo in vodenjem evidenc za preiskave v zvezi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma ali za obdelavo pridobljenih spoznanj, ki jo izvaja enota za finančni nadzor.
Predlog spremembe
138
Člen 26, točka c
(c) v primeru gotovinskih plačil, katerih vsota znaša 15.000 eurov ali več, se hrani dokazna dokumentacija in evidence o teh prejemkih, in sicer najmanj pet let po opravljenem gotovinskem plačilu.
črtano
Obrazložitev
Nepotrebno, saj so te transakcije splošno urejene že v členu 2(1)(3)(f).
Predlog spremembe
139
Člen 27, odstavek 1
1. Države članice zahtevajo od ustanov, zajetih v tej direktivi, da na ozemlju tretjih držav v svojih podružnicah in hčerinskih družbah v večinski lasti izvajajo skrbno preverjanje strank in vodijo evidence, ki so vsaj primerljive tistim, določenim v tej direktivi.
1. Države članice zahtevajo od kreditnih in finančnih ustanov, zajetih v tej direktivi, da na ozemlju tretjih držav v svojih podružnicah in hčerinskih družbah v večinski lasti izvajajo – če tovrstni ukrepi obstajajo – skrbno preverjanje strank in vodijo evidence, ki so vsaj primerljive tistim, določenim v tej direktivi.
Kadar zakonodaja tretje države ne zagotavlja izvajanja takšnih primerljivih ukrepov, države članice zahtevajo od ustanov, da obveščajo pristojne organe v svoji državi.
Kadar zakonodaja tretje države ne dovoljuje izvajanja takšnih primerljivih ukrepov, države članice zahtevajo od ustanov, da obveščajo pristojne organe v svoji državi članici.
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
140
Člen 27, odstavek 2
2. Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne zagotavlja izvajanja ukrepov, določenih v prvem pododstavku odstavka 1.
2. Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne dovoljuje izvajanja ukrepov, določenih v prvem pododstavku odstavka 1 in kadar je rešitev mogoče doseči v okviru usklajenega pristopa .
Obrazložitev
Določba zavezuje Komisijo in države članice, da se glede na nezadostne predpise v tretji državi o skrbnem pregledu poslovanja stranke in na obveznost vodenja evidenc obveščajo in si v okviru usklajenega pristopa prizadevajo tudi za iskanje rešitev.
Predlog spremembe
141
Člen 27, odstavek 2 a (novo)
2a. Države članice določijo, da v primerih, kadar zakonodaja tretje države ne omogoča uporabe ukrepov, navedenih v pododstavku 1 odstavka 1, ustanove sprejmejo dodatne ukrepe, s katerimi učinkovito obravnavajo tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma.
Obrazložitev
Določba obvezuje države članice, da v primerih iz člena 27(2), glede na nezadostne obveznosti v zvezi s skrbnim pregledom poslovanja strank in vodenjem evidenc v tretji državi, sprejmejo dodatne ukrepe za boj proti tveganju pranja denarja in financiranja terorizma.
Predlog spremembe
142
Člen 28
Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo , da se lahko njihove kreditne in finančne ustanove v celoti in nemudoma odzovejo, kadar enota za finančni nadzor ali drugi organi v skladu z nacionalno zakonodajo poizvedujejo, če sklepajo ali so v zadnjih petih letih sklepale poslovne odnose z določenimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ter kakšna je bila narava teh poslovnih odnosov.
Države članice zahtevajo, da njihove kreditne in finančne ustanove vzpostavijo sisteme, ki jim omogočajo, da se v celoti in nemudoma odzovejo, kadar enota za finančni nadzor ali drugi organi v skladu z nacionalno zakonodajo poizvedujejo, če sklepajo ali so v zadnjih petih letih sklepale poslovne odnose z določenimi fizičnimi ali pravnimi osebami, ter kakšna je bila narava teh poslovnih odnosov.
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila ob nespremenjeni vsebini.
Predlog spremembe
143
Člen 29
Države članice zagotovijo zbiranje splošnih statističnih podatkov o zadevah, pomembnih za sistem boja proti pranju denarja, s čimer preverjajo učinkovitost tega sistema.
Države članice zagotovijo zbiranje splošnih statističnih podatkov o zadevah, pomembnih za sistem boja proti pranju denarja ali financiranju terorizma , s čimer preverjajo učinkovitost tega sistema.
Ti statistični podatki morajo zajemati vsaj število poročil o sumljivih transakcijah, ki jih prejmejo enote za finančni nadzor, nadaljnje ukrepanje v zvezi s temi poročili in število proučevanih primerov letno, število kazensko preganjanih oseb ter število oseb, obsojenih kaznivega dejanja pranja denarja.
Ti statistični podatki morajo zajemati vsaj število poročil o sumljivih transakcijah, ki jih prejmejo enote za finančni nadzor, nadaljnje ukrepanje v zvezi s temi poročili in število proučevanih primerov letno, število kazensko preganjanih oseb ter število oseb, obsojenih kaznivega dejanja pranja denarja ali financiranja terorizma ter obseg zamrznjenih, zaseženih ali izterjanih sredstev.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma. Opis obsega, statističnega zajetja poročil o sumljivih transakcijah in nadaljnjih postopkov v zvezi s tem, zlasti pa števila obsodb in obsega izterjanih sredstev.
Predlog spremembe
144
Člen 29, odstavek 2 a (novo)
Države članice zagotovijo objavo prečiščenega pregleda teh statističnih poročil.
Obrazložitev
Les statistiques sur le nombre d’affaires instruites, de personnes poursuivies et de personnes condamnées pour blanchiment de capitaux à la suite de déclarations de soupçons doivent être améliorées. Dans ce contexte, les statistiques doivent couvrir non seulement le nombre de déclarations de transactions suspectes mais aussi le suivi donné à ces déclarations, le nombre d’affaires instruites ainsi que le nombre de personnes poursuivies et condamnées.
Predlog spremembe
145
Člen 30
Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, vzpostavijo ustrezne politike in postopke skrbnega pregleda poslovanja stranke, poročanja, vodenja evidenc, notranjega nadzora, ocene in obvladovanja tveganja ter komuniciranja, s katerimi lahko preprečijo dejavnosti, povezane s pranjem denarja.
1. Države članice zahtevajo, da ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, vzpostavijo ustrezne in primerne politike ter postopke skrbnega pregleda poslovanja stranke, poročanja, vodenja evidenc, notranjega nadzora, ocene in obvladovanja tveganja, zagotavljanje upoštevanja zadevnih predpisov ter komuniciranja, s katerimi lahko preprečijo dejavnosti, povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma .
2. Države članice določijo, da ustanove, za katere velja ta direktiva, o teh politikah in postopkih obvestijo svoje podružnice ali hčerinske družbe v večinski lasti v tretjih državah, če te družbe obstajajo.
Obrazložitev
Določba obravnava obveznosti ustanov in oseb, za katere velja ta direktiva, da vzpostavijo postopke, ki jim omogočajo izpolnjevanje obveznosti iz te direktive. Ti postopki veljajo tudi za podružnice in hčerinske družbe v tretjih državah.
Predlog spremembe
146
Člen 31, odstavek 1
1. V tej direktivi zajete ustanove in osebe poskrbijo, da se njihovi zaposleni zavedajo in poznajo določbe iz te direktive.
1. V tej direktivi zajete ustanove in osebe poskrbijo, da se njihovi zadevni zaposleni zavedajo in poznajo določbe, ki veljajo na podlagi te direktive.
Ti ukrepi vključujejo udeležbo zaposlenih v posebnih stalnih programih usposabljanja, da bi lažje prepoznali dejavnosti, ki bi utegnile biti povezane s pranjem denarja, ter da bi se naučili ukrepati v takih primerih.
Ti ukrepi vključujejo udeležbo zaposlenih v posebnih stalnih programih usposabljanja, da bi lažje prepoznali dejavnosti, ki bi utegnile biti povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma , ter da bi se naučili ukrepati v takih primerih.
Kadar fizična oseba, ki spada v katero koli izmed kategorij, navedenih v členu 2(3) , svojo poklicno dejavnost izvaja kot zaposlena v pravni osebi, se obveznosti iz tega razdelka nanašajo na pravno osebo, in ne na fizično osebo.
Kadar fizična oseba, ki spada v katero koli izmed kategorij, navedenih v členu 2(1)(3) , svojo poklicno dejavnost izvaja kot zaposlena v pravni osebi, se obveznosti iz tega razdelka nanašajo na pravno osebo, in ne na fizično osebo.
Obrazložitev
Določba obvezuje vse, za katere velja ta direktiva, da zadevne zaposlene seznanijo z nacionalno zakonodajo za izvajanje te direktive, in ne z direktivo.
Predlog spremembe
147
Člen 31, odstavek 2
2. Države članice zagotovijo, da imajo ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, dostop do najnovejših informacij o postopkih pranja denarja in o znakih sumljivih transakcij.
2. Države članice zagotovijo, da imajo ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, dostop do najnovejših informacij o postopkih pranja denarja in financiranja terorizma ter o znakih sumljivih transakcij.
Obrazložitev
Določba državam članicam nalaga obveznost, da zavezancem omogočijo dostop do najnovejših informacij o kriminalnih dejavnostih pranja denarja in financiranja terorizma.
Predlog spremembe
148
Člen 31, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da bodo, kadar bo to izvedljivo, omogočile pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja.
3. Države članice zagotovijo, da bodo, kadar bo to izvedljivo, omogočile pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja in financiranja terorizma .
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila, vključitev financiranja terorizma.
Predlog spremembe
149
Člen 32, odstavek 1
1. Menjalnice in družbe za upravljanje morajo za zakonito poslovanje pridobiti licenco oziroma morajo biti registrirane, prav tako morajo pridobiti licenco igralnice.
1. Menjalnice in družbe za upravljanje morajo za zakonito poslovanje pridobiti licenco oziroma morajo biti registrirane, prav tako morajo pridobiti licenco igralnice. Brez poseganja v prihodnjo zakonodajo Skupnosti morajo družbe, ki opravljajo posle, povezane s finančnimi transakcijami, za zakonito poslovanje pridobiti licenco ali morajo biti registrirane.
Obrazložitev
Določba utemeljuje obveznost menjalnic, nekaterih ustanov, ki opravljajo finančne storitve, in igralnic, da pridobijo licenco in so vpisane v register. S tem je otežen začetek poslovnega odnosa, ki bi bil namenjen pranju denarja ali financiranju terorizma.
Predlog spremembe
150
Člen 33, odstavek 1
1. Države članice zahtevajo, da pristojni organi učinkovito nadzorujejo, če ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, spoštujejo zahteve te direktive.
1. Države članice zahtevajo, da pristojni organi vsaj učinkovito nadzorujejo, če ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, spoštujejo zahteve te direktive, in da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo njihovo izpolnjevanje .
Obrazložitev
Določba utemeljuje obveznost držav članic, da nadzorujejo, ali se izpolnjujejo določbe direktive o pranju denarja.
Predlog spremembe
151
Člen 33, odstavek 2
2. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila, vključno z možnostjo pridobivanja informacij, ter da imajo ustrezna sredstva za opravljanje svojih dolžnosti.
2. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila, vključno z možnostjo , da zahtevajo vse podatke o spremljanju izpolnjevanja ustreznih predpisov in da izvajajo nadzor, in da imajo ustrezna sredstva za opravljanje svojih dolžnosti.
Obrazložitev
Sprememba natančneje opredeljuje možnost pristojnih organov, da so obveščeni o izpolnjevanju določb direktive o pranju denarja, in omejuje zahtevo o pridobivanju podatkov, ki so potrebni za nadzor.
Predlog spremembe
152
Člen 33, odstavek 2 a (novo)
2a. V primeru kreditnih in finančnih ustanov ter igralnic imajo pristojni organi širša pooblastila za nadzor, zlasti možnost izvajanja preverjanj na kraju samem.
Obrazložitev
Zagotavlja pravno podlago za širša pooblastila, zlasti za preverjanja na kraju samem.
Predlog spremembe
153
Člen 33, odstavek 2 b (novo)
2b. V primeru fizičnih in pravnih oseb iz točk a do f člena 2(1)(3) lahko države članice dovolijo opravljanje dolžnosti iz odstavka 1 na podlagi vsakokratne ocene tveganja.
Obrazložitev
Za uresničevanje pristopa na podlagi ocene tveganja, ki velja za to direktivo, se lahko ukrepi za nadzor v zvezi s spoštovanjem določb Direktive izvajajo zlasti v primeru poklicev pravnega svetovanja in podobnih poklicev ob upoštevanju dejanskega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma.
Predlog spremembe
154
Člen 33, odstavek 2 c (novo)
2c. V primeru oseb iz točk a in b člena 2(1)(3) lahko države članice dovolijo, da dolžnosti iz odstavka 1 opravljajo samoregulativni organi, če izpolnjujejo določbe iz odstavka 2.
Obrazložitev
V primeru poklicev pravnega svetovanja se lahko izvajanje nalog nadzora prenese na samoregulativne organe, če lahko priskrbijo potrebne podatke.
Predlog spremembe
155
Člen 33 a (novo)
SODELOVANJE
Člen 33a
Komisija zagotovi potrebno pomoč, s katero omogoči usklajevanje med enotami finančnega nadzora v Evropski uniji, vključno z usklajevanjem izmenjave informacij.
Obrazložitev
Komisija mora usklajevati in podpirati potrebno izmenjavo informacij med enotami finančnega nadzora v Evropski uniji.
Predlog spremembe
156
Poglavje V, Oddelek 3, naslov
Kazni
Sankcije
Obrazložitev
Direktiva mora omogočati prosto izbiro držav članic, kakšno vrsto sankcijo bodo uporabile, zato ne sme sankcij omejiti samo na kazni v smislu materialnega kazenskega prava.
Predlog spremembe
157
Člen 34
Kazni za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
1. Države članice zagotovijo, da fizične in pravne osebe, za katere velja ta direktiva, odgovarjajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive . V primeru kršitev morajo biti kazni učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Obrazložitev
Določba načeloma zagotavlja, da direktiva o pranju denarja predvideva sankcije. Zavezanci morajo zato odgovarjati za kršitve obveznosti iz Direktive. Ne glede na to, da odziv države ni omejen na sankcije, se zahtevajo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije. Nedvomno spadajo mednje tudi formalne sankcije.
Predlog spremembe
158
Člen 34, odstavek 1 a (novo)
1a. Brez poseganja v zakonodajo držav članic v zvezi z izrekanjem kazenskih sankcij države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo zagotovijo, da se pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, sprejmejo ustrezni upravni ukrepi proti kreditnim in finančnim ustanovam ali da se jim naloži sankcije, predvidene v upravnem postopku. Države članice zagotovijo, da so ti ukrepi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.
Obrazložitev
Določba omogoča, da se poleg kazenskih sankcij proti kreditnim in finančnim ustanovam v primeru kršitev določb direktive o pranju denarja lahko naložijo tudi primerni upravni ukrepi.
Predlog spremembe
159
Člen 34, odstavek 1 b (novo)
1b. Države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo vsaj za kršitve iz odstavka 1, ki jih v njihovo korist stori oseba, ki ravna kot posameznik ali pa kot del organa pravne osebe, njen vodilni položaj v pravni osebi pa temelji na
a) pooblastilu za zastopanje pravne osebe ali
b) pooblastilu za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe ali
c) pooblastila za opravljanje nadzora v pravni osebi.
Obrazložitev
Utemeljitev odgovornosti pravnih oseb in njena navezava na ravnanje osebe, ki ima zaradi zasnove pravne osebe pooblastilo o zastopanju, odločanju ali nadzoru.
Predlog spremembe
160
Člen 34, odstavek 1 c (novo)
1c. Poleg primerov iz odstavka 1b države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo v primerih, v katerih zaradi pomanjkljivega nadzora ene od oseb iz odstavka 1b ena od oseb, ki je podrejena pravni osebi, stori kršitev iz odstavka 1 v korist pravne osebe.
Obrazložitev
Določba razširja odgovornost pravnih oseb izrecno na pomanjkljiv nadzor s strani odgovorne osebe.
Predlog spremembe
161
Člen 35
Člen 35
1. Države članice zagotovijo, da pravne osebe odgovarjajo za kršitve obveznosti vodenja evidenc, identifikacije strank in poročanja o sumljivih transakcijah, na katere se nanaša ta direktiva. Oseba je odgovorna, kadar krši omenjene obveznosti v lastno korist, bodisi da deluje samostojno ali kot del organa pravne osebe in ima v okviru pravne osebe vodilni položaj, ki izhaja iz
črtano
a) pooblastila za zastopanje pravne osebe,
b) pooblastila za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe,
c) pristojnosti za izvajanje nadzora pravne osebe.
2. Poleg primerov, določenih v odstavku 1, pravne osebe odgovarjajo tudi, kadar oseba iz odstavka 1 izvaja pomanjkljiv nadzor in to omogoča kršitve, naštete v odstavku 1, s čimer ta oseba ravna v dobro pravne osebe, kateri je podrejena.
Obrazložitev
Ureditev v zvezi s sankcijami je vsebovana v oddelku 3. Zadostuje, da se določi, da morajo države članice naložiti učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije. Ta okvir ustreza različnim nacionalnim sistemom kazni in upravnih ukrepov.
Predlog spremembe
162
Člen 36
Člen 36
Države članice zagotovijo, da se osebo, odgovorno za kršitve obveznosti vodenja evidenc, identifikacije strank in poročanja o sumljivih transakcijah, določenih v tej direktivi, kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi sankcijami, ki med drugim vključujejo:
črtano
a) denarne kazni;
b) prepoved dostopa do državne podpore ali subvencij;
c) začasno ali trajno prepoved trgovskih dejavnosti;
d) sodni nadzor;
e) likvidacijo po sklepu sodišča.
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 157.
Predlog spremembe
163
Poglavje VI, naslov
Izvedbeni ukrepi in možnost sprememb
Izvedbeni ukrepi
Obrazložitev
V okviru postopka komitologije morajo ostati možnosti ravnanja Komisije omejene na izvajanje te direktive. Za spremembo Direktive je potreben postopek, pri katerem sodeluje Evropski parlament.
Predlog spremembe
164
Člen 37, odstavek 1, uvodni stavek
1. Da bi v boju proti pranju denarja upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno uporabo te direktive, Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:
1. Da bi v boju proti pranju denarja ali financiranju terorizma upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno uporabo te direktive, lahko Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja, tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
165
Člen 37, odstavek 1, točka a, b in c
(a) razlago tehničnih vidikov definicij iz člena 1(2) in člena 3(2)(a) in (d), (5), (8), (9), (10), (11) in (12);
črtano
(b) oblikovanje podrobnih pravil za ugotavljanje situacij, ki predstavljajo majhno tveganje pranja denarja, kot je določeno v členu 10(1), (2) in (3);
(c) oblikovanje podrobnih pravil za ugotavljanje situacij, ki predstavljajo veliko tveganje pranja denarja, kot je določeno v členu 11;
Predlog spremembe
166
Člen 37, odstavek 1, točka d
(d) oblikovanje podrobnih pravil za ugotavljanje situacij, ko je v skladu s členom 2(2) dovoljeno, da se pri izvajanju določenih finančnih dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne upošteva.
(d) oblikovanje tehničnih meril za presojo, ali je v skladu s členom 2(2) dovoljeno, da se za določene pravne ali fizične osebe, ki izvajajo finančne dejavnosti, ki potekajo zgolj občasno ali v omejenem obsegu, ta direktiva ne upošteva.
Obrazložitev
Razširja možnost ugotavljanja neznatnega tveganja pranja denarja ali financiranja terorizma tudi za fizične osebe in omejuje možnost odločanja Komisije na določitev tehničnih meril.
Predlog spremembe
167
Člen 37, odstavek 1 a (novo)
1a. V vsakem primeru Komisija sprejme prve ukrepe za izvajanje odstavka 1 (d) v šestih mesecih po začetku veljavnosti te direktive.
Obrazložitev
Določba obvezuje Komisijo, da najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive sprejme odločitve v zvezi z morebitnim neznatnim tveganjem pranja denarja ali financiranja terorizma ter odločitve, da ta direktiva ne velja za pravne ali fizične osebe zaradi občasnih, omejenih finančnih dejavnosti.
Predlog spremembe
168
Člen 37, odstavek 2
2. Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), ob upoštevanju inflacije , prilagodi vsote, navedene v členih 2(f), 6(b), 9(1) in 10 (2) (a).
2. Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), ob upoštevanju zakonodaje Skupnosti, gospodarskega napredka ter sprememb mednarodnih standardov , prilagodi vsote, navedene v členu 2 (1)(3) (f), členu 6(b), členu 9(1) in členu 10 (3) (a) in (d) .
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
169
Člen 37, odstavek 3
3. Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), odloči, da tretja država ne izpolnjuje pogojev iz člena 10(1)(a), (b) ali (c) ali iz člena 13(1)(b), ali da zakonodaja te tretje države ne zagotavlja izvajanja ukrepov, zahtevanih v prvem pododstavku člena 27(1).
3. Komisija v skladu s postopkom določenim v členu 38(2) odloči, da tretja država ne izpolnjuje pogojev iz člena 10(-1) ali (1), člena 25(1b), (1c) ali (1d) ali pogojev, določenih v ukrepih iz člena 13(1)(b), ali da zakonodaja te tretje države ne dovoljuje izvajanja ukrepov zahtevanih v prvem pododstavku člena 27(1)(1).
Obrazložitev
Tehnična sprememba zakonskega besedila.
Predlog spremembe
170
Člen 38
1. Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja, v nadaljevanju „Odbor“.
1. Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma , v nadaljevanju „Odbor“. Sestavljajo ga predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.
2. Kadar se navaja ta odstavek, se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 istega sklepa. Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, se odredi za tri mesece.
2. Odbor sprejme svoj poslovnik.
3. Odbor sprejme svoja pravila postopka.
3. Kjer ta direktiva nalaga postopkovne zahteve za sprejetje izvedbenih ukrepov, predstavnik Komisije predlog takšnih ukrepov predloži Odboru in Evropskemu parlamentu.
Odbor v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve in ki ni krajši od enega meseca, poda svoje mnenje o tem predlogu. Mnenje bo podano z večino, določeno v členu 205(2) Pogodbe. Glasovi predstavnikov držav članic v Odboru so uravnoteženi na način, kot je določeno v tem členu. Predsednik ne glasuje.
3a. Komisija sprejme predlagane ukrepe, če so ti v skladu z mnenjem Odbora in če pristojni odbor Evropskega parlamenta med tem časom ni podal nobenega ugovora.
3b. Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem Odbora ali če Odbor ni dal svojega mnenja oziroma je pristojni odbor Evropskega parlamenta podal ugovor, Komisija nemudoma predloži Svetu in Evropskemu parlamentu predlog ukrepov, ki jih je treba sprejeti.
3c. Komisija sprejme predlog, če v obdobju, ki ne sme biti daljše od 3 mesecev od napotitve na obravnavo, ni bil zavrnjen bodisi s strani Evropskega parlamenta z absolutno večino bodisi s strani Sveta s kvalificirano večino. Sicer Komisija predloži spremenjen predlog ali na podlagi Pogodbe predstavi zakonodajni predlog.
Obrazložitev
Vključitev financiranja terorizma kot samostojnega dejanskega stanja.
Predlog spremembe
171
Člen 38, odstavek 3 a (novo)
3a. Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe se določbe te direktive, ki predvidevajo sprejem tehničnih pravil in odločitev v skladu s postopkom iz odstavka 2, prenehajo uporabljati štiri leta po začetku veljavnosti te direktive. Evropski parlament in Svet lahko uporabo teh določb podaljšata na predlog Komisije v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe in te določbe pregledata pred iztekom obdobja štirih let.
Obrazložitev
Določba omejuje veljavnost izvedbenih ukrepov v skladu s členom 38(2) na štiri leta po začetku veljavnosti te direktive. To je potrebno, da se Parlamentu in Svetu zagotovi možnosti soodločanja, ki jih imata v skladu s členom 251 Pogodbe. To tudi ustreza pravnim vodilom iz člena I-36 Pogodbe o Ustavi za Evropo.
Predlog spremembe
172
Člen 39
V treh letih po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaj vsaka tri leta Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
V dveh letih po preteku roka iz člena 4 1 in nato vsaj vsaka tri leta, Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. V prvo takšno poročilo Komisija vključi poseben pregled ravnanja s pravniki in drugimi strokovnjaki v skladu z obveznostjo iz člena 2 Direktive 2001/97/ES.
Predlog spremembe
173
Člen 39 a (novo)
Člen 39a
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do [vstavi datum, 36 mesecev po datumu iz člena 41] poročilo o pragovih iz člena 3(8) in pri tem upošteva zlasti možne koristi in posledice znižanja deleža iz člena 3(8)(a)(i) in člena 3(8)(b)(i) in (iii) z 25 % na 20 %. Na podlagi poročila lahko Komisija predlaga spremembo te direktive.
Obrazložitev
Določba omogoča pregled praga za določanje dejanskega lastnika pravne osebe iz člena 3(8) po treh letih in, če je to potrebno, njegovo znižanje.
Predlog spremembe
174
Člen 41
1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo najpozneje do [vstavi datum: 12 mesecev po začetku veljave te direktive]. Države članice Komisiji nemudoma predložijo besedila sprejetih predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi ter pričujočo direktivo.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo najpozneje do [vstavi datum: 24 mesecev po začetku veljave te direktive]. Države članice Komisiji nemudoma predložijo besedila sprejetih predpisov in korelacijsko tabelo med temi predpisi ter pričujočo direktivo.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Obrazložitev
Ker se druga direktiva o pranju denarja še ne izvaja v vseh državah članicah in še ni bilo predloženo poročilo o njeni uporabi, je primerno, da se za države članice določi dveletni rok za izvajanje Direktive.
BEGRÜNDUNG
Bisherige Entwicklung der EU-Geldwäschegesetzgebung
Insbesondere im Zusammenhang mit internationaler organisierter Kriminalität, die vor allem grenzüberschreitend handelt, ist Geldwäsche zu einer kriminellen Aktivität geworden, die das Vertrauen in das Finanzsystem zu untergraben geeignet ist und daher mit wirksamen Maßnahmen bekämpft werden muss. Die gesetzgeberischen Bemühungen der Europäischen Gemeinschaft zur Bekämpfung der Geldwäsche beginnen mit der Richtlinie von 1991. Sie war auf das Verschleiern von Erlösen aus Drogenstraftaten konzentriert und verpflichtete Kredit- und Finanzinstitute, die Identität ihrer Kunden festzustellen und zuständigen Behörden Mitteilung über geldwäscheverdächtige Transaktionen zu machen. Im Jahre 2001 wurde die Richtlinie grundlegend überarbeitet und in ihrem Anwendungsbereich deutlich erweitert. Das galt sowohl für den Kreis der strafbaren Vortaten einer Geldwäsche wie auch im Hinblick auf bestimmte Berufe und Handlungen.
Die Richtlinie stützte sich insbesondere auf die Empfehlung der Arbeitsgruppe „Finanzielle Maßnahmen gegen die Geldwäsche“ (FATF), die im Juli 1989 auf dem Pariser Gipfel der sieben führenden Industrieländer eingesetzt worden war. Die FATF hat nunmehr ihre vierzig Empfehlungen im Juni 2003 überarbeitet und dabei auch die Finanzierung terroristischer Straftaten in ihre Überlegungen aufgenommen.
Der Kommissionsentwurf für die dritte Geldwäsche - Richtlinie
Dieser letztere Umstand vor allem begründet den Versuch, den Gesetzgebungsvorgang in einer Lesung zu einem einvernehmlichen Abschluss zwischen Rat, Kommission und Parlament zu führen und damit eine zeitraubende zweite und ggf. dritte Lesung zu vermeiden. Darüber hinaus ist es dringlich, die Bekämpfung der Terrorismusfinanzierung auf eine rechtliche Grundlage zu stellen.
Zu begrüßen ist, dass der Kommissionsentwurf sich grundsätzlich zu einem risikobezogenen Ansatz bekennt. Damit gelangt zum Ausdruck, dass die Gefahr der Geldwäsche und der Terrorismusfinanzierung nicht in allen Fallgestaltungen gleich hoch ist. Deswegen gestattet die Richtlinie den Verzicht auf Kundenidentifizierung, wenn die in Frage stehenden Finanztransaktionen nur ein geringes Geldwäscherisiko bergen. Die Geringfügigkeit eines Geldwäscherisikos oder der Terrorismusfinanzierung rechtfertigt es auch, nur gelegentlich und in begrenztem Umfang tätige Finanzdienstleister von der Geltung der Richtlinie überhaupt auszunehmen.
Im Einzelnen definiert die Kommission Geldwäsche als Straftat , um damit strafrechtliche Sanktionen zu erzwingen. Die Richtlinie sollte sich allerdings mit einem Verbot von Geldwäsche und Terrorismusfinanzierung begnügen. Es muss der Entscheidung der Mitgliedstaaten überlassen bleiben, wie sie Geldwäsche und Terrorismusfinanzierung sanktionieren.
Terrorismusfinanzierung , wird nun richtigerweise angesichts ihres kriminellen Gewichts in den Mechanismus der Richtlinie einbezogen. Allerdings kann der Kommission insoweit nicht gefolgt werden, als sie die Terrorismusfinanzierung als Unterfall der Geldwäsche darstellt. Anders als Geldwäsche benötigt Terrorismusfinanzierung keinen Bezug zu einer strafbaren Vortat. Es erscheint daher aus rechtsdogmatischen Gründen geboten, die an strafbare Vortaten gebundene Geldwäsche von der Terrorismusfinanzierung zu trennen und letztere als selbständigen Tatbestand einzuführen.
Dem Geltungsbereich neu unterworfen werden Lebensversicherungsvermittler sowie Treuhand- und Unternehmensdienstleister . Auch diese Berufsgruppen sollen damit nicht unter den Generalverdacht der Geldwäsche gestellt werden. Diese Ausweitung soll lediglich Versuchen von Geldwäschern entgegenwirken, sich diese Finanzdienstleister für Geldwäsche- und Terrorismusfinanzierungsaktivitäten nutzbar zu machen.
Der Kommissionsentwurf lässt den schwierigen Kompromiss in der zweiten Geldwäscherichtlinie bezüglich der Einbeziehung der Notare und rechtsberatenden Berufe , insbesondere der Rechtsanwälte, in den Geltungsbereich der Richtlinie mit der Option für die Mitgliedstaaten, Ausnahme unter bestimmten Bedingungen vorzusehen, unberührt. Indessen erscheint eine Präzisierung des für die zweite Geldwäscherichtlinie gefundenen Kompromisses wünschenswert.
Bei dem Schutz des Vertrauensverhältnisses insbesondere zwischen Anwalt und Mandant handelt sich um einen konstitutiven Teil europäischer Rechtsstaatlichkeit. Zur effektiven Verteidigung gehört ein unüberwachter Kontakt zwischen Anwalt und Mandant. Darauf muss ein Mandant vertrauen können. Nun hat schon die grundsätzliche Einbeziehung von Anwälten in die Verpflichtungen gemäß der Geldwäscherichtlinie Zweifel aufkommen lassen, ob die uneingeschränkte Vertraulichkeit der einem Anwalt übermittelten Information noch gewährleistet ist. Das gilt umso mehr, als finanzdienstleistende Aktivitäten eines Anwalts gemäß Katalog in Artikel 2 Absatz 1 Ziffer 3 Buchstabe b im Einzelfall von der privilegierten Rechtsberatung mindestens für den Mandanten nur schwer zu trennen sind. Unter diesen Umständen ist es besonders bedenklich, dass die Wahrung des Berufsgeheimnisses nicht zwingend angeordnet wird sondern der Entscheidung der Mitgliedstaaten überlassen bleibt.
Die FATF empfiehlt, dass die FATF–Länder Zugriff auf Informationen über die begünstigten Eigentümer juristischer Personen und über die Kontrollstrukturen haben sollen. Der Kommissionsentwurf führt daher im Zusammenhang mit den Identifizierungsverpflichtungen für juristische Personen und andere wirtschaftliche Einheiten den Begriff des wirtschaftlichen Eigentümers ein. Er wird als die Person definiert, die über Anteile oder Stimmrechte von 10% oder mehr verfügt. Nun ist es offenkundig, dass ein Stimmrechtsanteil von 10% keinen wirtschaftlich bestimmenden Einfluss eröffnet. Soweit also mit dieser Vorschrift die Entscheidungsträger einer juristischen Person offenbart werden sollen, greift die Festlegung dieses Anteils zu kurz. Keinen bestimmenden Einfluss, aber die Möglichkeit, eine Sperrminorität geltend zu machen, eröffnen gesellschaftsrechtliche Regelungen in den Mitgliedstaaten bei 20% oder 25% der Stimmrechtsanteile. Mit Rücksicht darauf sollte die Definition eines „wirtschaftlichen Eigentümers“ einen Schwellenwert von 25% nicht unterschreiten.
Verstärkte Sorgfaltspflichten bei der Feststellung der Kundenidentität sollen für Beziehungen zu so genannten politisch exponierten Personen gelten. Der Richtlinienentwurf ordnet diese Eigenschaft Personen zu, die einerseits wichtige öffentliche Ämter ausüben und andererseits bedeutende Finanz- oder Geschäftstransaktionen tätigen. Gegen die Unterwerfung dieses Personenkreises unter eine besonders sorgfältige Identifizierung bestehen keine grundsätzlichen Bedenken. Zu fragen ist allerdings, ob die verpflichteten Finanzdienstleister dieser Anforderung unter vernünftigem Aufwand nachkommen können. Insoweit kann nicht übersehen werden, dass die Möglichkeiten einer weltweit operierenden Großbank zur Identifizierung dieses Personenkreises ungleich größer sind als die Ermittlungskapazitäten einer kleinen ländlichen Genossenschaftsbank. Ferner kann dieses Instrument im Sinne eines risikobasierten Ansatzes nur effektiv genutzt werden, wenn es fokussiert eingesetzt wird.
Unter diesen Umständen erscheint es erwägenswert, nicht schlankweg alle Personen mit wichtigen öffentlichen Ämtern einzubeziehen, sondern eine Eingrenzung vorzunehmen. Sie könnte darin liegen, dass grundsätzlich derartige Personen einer verstärkten Sorgfaltspflicht unterliegen, die ein bedeutendes öffentliches Amt ausüben oder ausgeübt haben, deren unmittelbare Familienangehörige und diesen bekanntermaßen nahe stehende Persönlichkeiten. Darüber hinaus sollten Personen aus diesem Kreis nur dann einbezogen werden, die ihren Wohnsitz in einem anderen Mitgliedstaat oder Drittstaat haben. Damit würde den Anforderungen der FATF vollumfänglich genüge getan und der Grundsatz der Nichtdiskriminierung aufgrund der Nationalität unberührt bleiben.
Die zweite Geldwäscherichtlinie überließ es noch den Mitgliedstaaten, festzulegen, wie Verstöße gegen die Richtlinie zu ahnden seien. Der Kommissionsentwurf fordert nun ausdrücklich, dass Verpflichtete für Verstöße gegen das auf nationaler Ebene zu erlassende Regelwerk verantwortlich zu machen sind. Dazu werden ausdrücklich Sanktionen gefordert, die wirksam, verhältnismäßig und abschreckend sein müssen.
Die von der Kommission vorgeschlagenen Ermächtigungen für die Durchführungsmaßnahmen sollten darauf beschränkt bleiben, technische Aspekte der Vorschriften zu klären und auch technischen Entwicklungen bei der Ausgestaltung von Finanzprodukten ebenso wie bei der Bekämpfung von Geldwäsche und Terrorismusfinanzierung Rechnung zu tragen. Allerdings muss das Europäische Parlament als im Rahmen des Mitentscheidungsverfahrens mit dem Rat gleichberechtigter Gesetzgeber die Möglichkeit haben, diese Form der Durchführungsgesetzgebung ebenso wie der Rat zu überwachen und notfalls wirksam Einwände geltend machen zu können.
Das politische Ziel einer wirksamen Bekämpfung der Nutzung von Gewinnen aus schweren Straftaten sowie die Verringerung der Handlungsmöglichkeiten internationaler Terroristen wird allgemein unterstützt. Dazu sind auch gesetzgeberische Aktivitäten auf europäischer Ebene notwendig, Wenn die dritte Geldwäscherichtlinie gleichwohl nicht auf ungeteilte Zustimmung stößt, dann deswegen, weil die von der zweiten Geldwäscherichtlinie geschaffenen Überwachungsmechanismen geeignet sind, in Freiheitsrechte der Bürger einzugreifen. Solche Maßnahmen sind legitim, wenn die Intensität gesetzgeberischer Maßnahmen in einem angemessenen Verhältnis zu ihrer Wirksamkeit steht. Die Antwort auf die Wirksamkeit der zweiten Geldwäscherichtlinie konnte indessen bisher nicht gegeben werden, weil es nicht nur an der gebotenen Evaluierung , sondern teilweise sogar an der Umsetzung der Richtlinie fehlt. Deswegen ist nunmehr dringlich zu fordern, dass spätestens zwei Jahre nach Inkrafttreten der dritten Geldwäscherichtlinie eine Bewertung aller bisherigen Maßnahmen vorliegt, die ein Urteil über ihre Angemessenheit zulässt.
1.3.2005
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
( COM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pripravljavec mnenja (*):
Joseph Muscat
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori - člen 47 Poslovnika
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Vaš pripravljavec mnenja pozdravlja predlog Komisije direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma. Strinja se s stališčem Komisije, da mora ostati boj proti pranju denarja in financiranju terorizma ena izmed glavnih političnih prednostnih nalog, ter meni, da to predstavlja velik izziv za stabilnost in ugled evropskega finančnega sistema. Zato ugotavlja, da je treba izvesti učinkovite ukrepe.
Do takrat pa obstaja zaskrbljenost zaradi zamude pri izvajanju druge direktive v nekaterih državah članicah: treba jih je spodbuditi, da jo hitro sprejmejo, ne glede na trenutne razprave o novem besedilu. Čeprav je v takih razmerah težko narediti ustrezno presojo vpliva prejšnjih besedil, vaš pripravljavec mnenja meni, da je treba Komisijo spodbuditi, da to stori čim prej.
Krepitev obrambe EU proti pranju denarja in financiranju terorizma zahteva stalni nadzor ter redno posodabljanje in izboljšanje ukrepov. Zadnja priporočila Projektne skupine za finančno ukrepanje je tako treba vključiti kot podlago za posodobitev prejšnjega besedila: še zlasti, ta priporočila sedaj zajemajo tudi financiranje terorizma. Po direktivah iz let 1991 in 2001 je predlog Komisije tretja direktiva na področju boja proti pranju denarja: ta razveljavlja prejšnje direktive in predlaga novo samostojno besedilo, ki, med drugim, natančneje opredeljuje pojem pranja denarja.
Vaš pripravljavec mnenja podpira pristop, ki temelji na tveganju in ga predlaga Komisija na podlagi novih predlogov Projektne skupine za finančno ukrepanje FATF, ker se ustrezno osredotoča na okrepitev ukrepov v razmerah povečanega tveganja, medtem ko v razmerah manjšega tveganja ni potrebna tako stroga kontrola. Do takrat pa Komisija skupaj z novim Odborom za preprečevanje pranja denarja, ustanovljenim z osnutkom direktive, zagotovi usklajeno izvajanje ukrepov, da se prepreči razhajanja med posameznimi državami članicami.
S Komisijo se strinja, da je treba določeno število oseb, ustanov in dejavnosti, ki trenutno niso zajeti v obstoječa besedila – kot so ponudniki storitev podjetjem, skladi in zavarovalniški posredniki –, vključiti v področje uporabe te direktive. Čeprav lahko izvajanje številnih ukrepov povzroči strožjo kontrolo in bolj dosleden nadzor s strani ustanov in njenega osebja, kar je včasih posledica zmanjšanja ugodja njihovih strank, pa predstavlja potrebno orodje v učinkovitejšem boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.
Vaš pripravljavec mnenja meni, da bi bilo nadvse pomembno dodeliti nacionalnim finančnim enotam enako pomembne naloge in ustrezne vire, ker bodo imeli pomembno vlogo v okviru, postavljenem v tej direktivi, in ker potrebujejo ustrezna sredstva za izpolnjevanje svojih nalog.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da vključi v svoje poročilo naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma.
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in namena financiranja terorizma.
(Kot posledica tega predloga spremembe je treba narediti naslednje tehnične spremembe: izraz „pranje denarja“ je treba nadomestiti z izrazom „pranje denarja in financiranje terorizma“ v uvodnih izjavah 10, 11, 21, 25, 26 in členih 4, 10.1(a), 10.1(c), 18, 29 in 37.1 uvodni del; izraz „pranje denarja“ je treba nadomestiti z izrazom „pranje denarja in financiranje terorizma“ v uvodnih izjavah 13 in 22 ter členih 2.2, 3(10), 6(c), 10.3, 11, 17, 19, 21, 22, 24, 25, 26, 30, 31, 37, 37.1(b) in 37.1(c); „Odbor za preprečevanje pranja denarja“ bi se moral imenovati „Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma“ v uvodni izjavi 19 in členu 38).
Justification
The draftsman considers that money laundering and terrorist financing are of different nature. As a consequence terrorist financing should not be considered as a form of money laundering.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 4
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav članic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala finančni sektor, vključno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih finančnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zaščite pred pranjem denarja ter k poročanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja. Čeprav ta direktiva še ni bila sprejeta v vseh državah članicah, bi bila ocena njenega delovanja koristna glede na številna poročila, ki so jih posredovali finančni in nefinančni sektorji, sodelovanje med enotami za finančni nadzor in različnimi sektorji, spremljanje delovanja enot za finančni nadzor, številne naknadne sodne primere, da bi ocenili učinkovitost in uspešnost zakonodaje EU.
Justification
As a general principle, any new EU legislation should be based on a comprehensive assessment of the previous texts when implemented. We included in our amendment the difference between financial and non-financial professions since the tightening of controls in the financial sector had prompted money launderers to seek alternative laundering methods. We would like to see investigated the effectiveness of the articles on non-financial professions in the money laundering directives.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 4 a (novo)
(4 a) Kljub skupnemu cilju za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma so opaženi zaostanki v izvajanju direktive EU ali priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljnjem besedilu „FATF“). Države članice morajo hitro sprejeti ustrezne obstoječe dokumente, da se izognejo vsakršnim razhajanjem in se učinkovito bojujejo proti organiziranemu kriminalu.
Justification
Delays in the implementation of the agreed text may not only generate distortion among Member States but also create loopholes facilitating money laundering.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 5
(5) Pranje denarja se običajno izvaja v mednarodnem kontekstu, zato da je protipravni izvor sredstev bolje prikrit. Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepe, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, je treba uskladiti z drugimi dejavnostmi v drugih mednarodnih forumih. Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj upoštevajo Štirideset priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in razširila Štirideset priporočil, je potrebno Direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.
(5) Pranje denarja se običajno izvaja v mednarodnem kontekstu, zato da je protipravni izvor sredstev bolje prikrit. Ukrepi, sprejeti izključno na nacionalni ravni, brez upoštevanja mednarodne koordinacije in sodelovanja, bi imeli zelo omejene učinke. Ukrepe, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, je treba uskladiti z drugimi dejavnostmi v drugih mednarodnih forumih, in Skupnost mora zagotoviti, da tudi tretje države, ki sodelujejo pri delu FATF, izvajajo priporočila FATF v njihovih nacionalnih zakonodajah . Ukrepi, ki jih je sprejela Skupnost na tem področju, naj upoštevajo Štirideset priporočil Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja (v nadaljevanju „FATF“), ki predstavlja najpomembnejše mednarodno telo na področju boja proti pranju denarja in financiranju terorizma. Ker je FATF leta 2003 bistveno revidirala in razširila Štirideset priporočil ter so bila sprejeta nova posebna priporočila o financiranju terorizma , je potrebno Direktivo Skupnosti uskladiti z novim mednarodnim standardom.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 8
(8) Poleg tega, bi moral obseg kriminalnih dejavnosti, zajetih v definiciji pranja denarja , vključevati tudi boj proti terorizmu in financiranju terorizma. Zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morala definicija pranja denarja poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma. Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vključen tudi terorizem.
(8) Poleg tega bi moral obseg kriminalnih dejavnosti iz prejšnjega dokumenta vključevati tudi boj proti terorizmu in financiranju terorizma. Zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi moral zakonodajni okvir poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje zakonitih sredstev ali lastnine za namene terorizma. Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vključen tudi terorizem.
Justification
Cf justification for amendment 1
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 8 a (novo)
(8a) Splošna obveznost sprejetja učinkovitih sorazmernih in odvračilnih sankcij, skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1 pomeni, da bi morale kazenske sankcije veljati tudi za fizične osebe, ki ne izpolnjujejo dolžnosti identifikacije strank, vodenja evidenc in poročanja o sumljivih transakcijah z namenom pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja.
(8a) Splošna obveznost sprejetja učinkovitih sorazmernih in odvračilnih sankcij, skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1 pomeni, da bi morale ustrezne sankcije veljati tudi za fizične osebe, ki ne izpolnjujejo dolžnosti identifikacije strank, vodenja evidenc in poročanja o sumljivih transakcijah z namenom pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja.
Justification
Il serait davantage approprié de se baser sur la recommandation 17 du GAFI qui propose que, pour les cas d’infraction aux obligations de lutte contre le blanchiment, les Etats membres devraien disposer de sanctions proportionnées et dissuasives, qu’elles soient pénales, civiles ou administratives. Conformément au principe de subsidiarité, le choix ultime devrait dépendre du système juridique de chaque Etat membre.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 19
Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj navedenega sklepa Sveta in bi morali biti sprejeti z regulativnim postopkom, določenim v členu 5 istega sklepa. V ta namen naj se ustanovi nov Odbor za preprečevanje pranja denarja, ki bo nadomestil Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS.
Ukrepi za izvajanje te direktive so splošnega obsega v smislu člena 2 zgoraj navedenega sklepa Sveta in bi morali biti sprejeti z regulativnim postopkom, določenim v členu 5 istega sklepa. V ta namen naj se ustanovi nov Odbor za preprečevanje pranja denarja, ki bo nadomestil Kontaktni odbor za pranje denarja, ustanovljen z Direktivo 91/308/EGS. Pri izvajanju svojih izvedbenih pooblastil v skladu s to direktivo mora Komisija spoštovati naslednja načela: potrebo po zagotovitvi visoke stopnje preglednosti ter posvetovanje z institucijami in osebami, zajetimi v tej direktivi, ter z Evropskim parlamentom in Svetom; potrebo po zagotovitvi, da so pristojni organi sposobni dosledno zagotoviti skladnost s pravili; dolgoročno uravnavanje stroškov in dajatev institucijam in osebam, zajetim v tej direktivi, pri katerem koli izvedbenem ukrepu; potrebo po zagotovitvi potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov ob upoštevanju ocene tveganja; potrebo po zagotovitvi doslednosti z drugo zakonodajo EU na tem področju in potrebo po zaščiti EU, njenih držav članic in njihovih državljanov pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma.
Justification
Afin de prévenir toute inflation réglementaire dans l'adoption de mesures d'exécution par la Commission, la directive doit garantir que les institutions et personnes concernées soient consultées de manière appropriée. La Commission devrait aussi veiller à l'équilibre des coûts et bénéfices des institutions et personnes relevant de la directive.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 29 a (novo)
(29a) V tej direktivi „ustanova, pravna organizacija in sklad“ ne vključujejo:
(i) ustanove, pravne organizacije ali sklada, katerih skupni dolg je izdan in priznan v bilanci stanja družbe, ki kotira na priznani borzi;
(ii) ustanove, pravne organizacije ali sklada, ki so nastali zaradi smrti katere koli osebe z oporoko ali brez nje;
(iii) ustanove, pravne organizacije ali sklada, ki za skupno lastništvo premoženja zahteva zakonodajo katere koli države članice.
Justification
Most corporate debt issues managed by EU based institutions are held on trust. They have therefore been included in the Directive accidentally because of its extension to trustees. However, this was not the intention of the drafters as any money laundering risk in this area is already managed by the financial services regulation which should not be duplicated. Without this amendment, the Directive could be highly disruptive to bond markets in the EU. The Directive extends money laundering requirements to trusts. Trusts frequently arise automatically on death in the UK and Ireland. For example, on a death where no will is left, trusts are imposed by statute as a matter of English law. Succession arrangements in other Member States are not covered by the proposed new directive and this clarification ensures the UK and Ireland are treated in the same way as other Member States. The Directive extends money laundering requirements to trusts. Trusts are a mandatory feature of the joint ownership of land in England and Ireland. These joint ownership trusts should be excluded from the Directive. The Directive does not cover joint ownership situations in the rest of Europe. This clarification brings the UK and Ireland into line with other Member States. A purchase or sale of land will already be subject to existing anti money laundering controls.
Predlog spremembe
9
Člen 1, odstavek 1
1. Države članice zagotavljajo, da pranje denarja velja za kaznivo dejanje.
1. Države članice zagotavljajo, da pranje denarja in financiranje terorizma veljata za kaznivi dejanji.
Justification
Considering the scope of the directive, your Draftsman considers it appropriate to specify that terrorist financing is a criminal offence as well as money laundering .
Predlog spremembe
10
Člen 1, odstavek 2, točka (d)
(d) zagotavljanje ali pridobivanje zakonite lastnine, na kakršen koli način, z namenom ali vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za terorizem.
črtano
Justification
As money laundering and terrorist financing are of different nature, the draftsman believes that terrorist financing should be mentioned in a separate subparagraph of this article. (cf amendment 1).
Predlog spremembe
11
Člen 1, odstavek 2, pododstavek 2
O védenju, naklepu ali namenu, kot potrebni sestavini zgoraj navedenih dejavnosti, je mogoče sklepati iz objektivnih dejanskih okoliščin .
črtano
Justification
This sentence, which applies to both money laundering and terrorist financing, should be put at the end of the article.
Predlog spremembe
12
Člen 1, odstavek 2, pododstavek 2 a (novo)
Pranje denarja vključuje pridobivanje, posedovanje in uporabo premoženja, ki izhajajo iz kaznive dejavnosti, v skladu s točko (c), ki vključuje okoliščine, v katerih je zadevna oseba storila kaznivo dejanje, brez nadaljnjih transakcij.
Justification
This proposed amendment would clarify the definition of ‘money laundering’ contained in Article 1 of the proposed directive, which has been carried forward from the Second Directive and includes the acquisition, possession or use of property derivied from criminal activity. Some Member States have assumed that this includes the simple possession of the proceeds of crime by the perpetrator of the crime, with no actual laundering of the proceeds having been necessary, while others have assumed that it relates only to the possession of the proceeds of another person’s crime. The proposed amendment will remove this lack of clarity.
Predlog spremembe
13
Člen 1, odstavek 2 a (novo)
2a. V tej direktivi pomeni „financiranje terorizma“ zagotavljanje ali pridobivanje, na kakršen koli način, z namenom ali vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za izvajanje kaznivih dejanj iz členov 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ.
Justification
As for money laundering, there is a need for a separate definition of terrorist financing.
Predlog spremembe
14
Člen 1, odstavek 2b (novo)
2b. O védenju, naklepu ali namenu kot potrebni sestavini dejavnosti, navedenih v odstavkih 2 in 2a, je mogoče sklepati iz objektivnih dejanskih okoliščin .
Justification
Cf. supra.
Predlog spremembe
15
Člen 3, točka (4)
(4) „terorizem“ pomeni vsako kaznivo dejanje v smislu členov 1 do 4 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ 1 .
1 UL L 164, 22.6.02, str. 3.
črtano
Justification
This paragraph would be redundant with the definition to be given in article 1
Predlog spremembe
16
Člen 3, točka (8), točka (a)
(a) fizično osebo, ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira 10 % ali več delnic ali glasovalnih pravic v pravni osebi, ali ki kako drugače primerljivo vpliva na vodenje pravne osebe, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(a) v primeru družb
(i) fizično osebo/osebe, ki neposredno ali posredno poseduje/posedujejo zadosten delež delnic ali glasovalnih pravic take pravne osebe, vključno prek glasovalnih pravic iz imetniških delnic, ali kdor s tem že nadzira tako pravno osebo, z izjemo družb, ki so uvrščene na urejenem trgu in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju; 25 %delež plus ena delnica se šteje za zadostno za dosego tega kriterija;
(ii) fizična oseba/fizične osebe, ki nadzira/nadzirajo višje vodstvo pravne osebe na kakršen koli drugačen način;
Justification
Dieser Text enspricht dem schwierigen Kompromiß innerhalb des Rates. Er macht die Erfüllung dieser Verpflichtung praktikabler und dient zur zügigen Annahme der Richtlinie in erster Lesung .
Predlog spremembe
17
Člen 3, točka (8), točka (b)
(b)fizično osebo, ki je končni koristnik, neposredno ali posredno, 10 % ali več premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, ali ki vpliva na primerljivo količino premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(b) v primeru pravnih oseb, na primer ustanov ali pravnih organizacij, na primer skladov, ki upravljajo ali razdeljujejo denar:
(i) če so bili prihodnji upravičenci že določeni, potem je/so fizična oseba/osebe upravičena/upravičene do najmanj 25 % in enega deleža lastnine pravne organizacije ali pravne osebe;
(ii) če osebe, ki so upravičene do pravne osebe ali pravne organizacije, še niso bile imenovane, velja skupina ljudi, v čigar interesih je bila pravna oseba prvotno ustanovljena, ali pravna organizacija;
(iii) fizična oseba/osebe, ki izvaja/izvajajo nujni nadzor nad najmanj 25 % in enim deležem lastnine pravne organizacije ali pravne osebe;
Justification
Dieser Text enspricht dem schwierigen Kompromiß innerhalb des Rates. Er macht die Erfüllung dieser Verpflichtung praktikabler und dient zur zügigen Annahme der Richtlinie in erster Lesung.
Predlog spremembe
18
Člen 3, točka (10)
(10) „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizično osebo, ki deluje ali je delovala na vidnem javnem položaju, vključno z ožjimi družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci takšne osebe , katere večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo povečano tveganje pranja denarja;
(10) „politično izpostavljena oseba“ pomeni fizične osebe, ki niso državljani Evropske unije, in ki delujejo ali so delovale na vidnem javnem položaju, na primer voditelji držav ali vlad, visoki politiki, visoki vladni, sodni ali vojaški uradniki, višji vodstveni delavci podjetij v državni lasti, pomembni uradniki političnih strank in ožji družinski člani ali bližnji sodelavci takšnih oseb , katerih večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo povečano tveganje pranja denarja;
Justification
La définition de personnes politiquement exposées est trop vague et est en contradiction avec une approche basée sur la notion de risque. L’Union européenne devrait être considérée comme une juridiction unique et les personnes politiquement exposées d’Etats membres devraient être exclues de cette définition, étant donné que les établissements de crédit appliquent déjà des procédures de vigilance. La définition des personnes politiquement exposées devrait être limitée aux personnes de pays tiers ayant une fonction publique importante. En outre, il convient de rétablir la condition cumulative sans laquelle le texte viserait sans distinction toutes les personnes ayant une fonction publique, ce qui serait manifestement excessif.
Predlog spremembe
19
Člen 3, odstavek 1 a (novo)
Nič v tej direktivi ne zahteva identifikacije ali preverjanja dejanskega lastništva premoženja („premoženje“), ki vključuje
(i) dolg, ki ga je izdala družba ali javni organ in kotira na zakonsko urejeni borzi;
ii) lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na zakonsko urejeni borzi
in so last osebe, ki ima premoženje na zbirnem računu v imenu druge finančne institucije, ki deluje kot depozitna ustanova.
Justification
Most corporate debt issues managed by EU-based institutions are held on trust. They have therefore been included in the Directive accidentally because of its extension to trustees. However, this was not the intention of the drafters as any money laundering risk in this area is already managed by financial services regulation which should not be duplicated. Without this amendment, the directive could be highly disruptive to bond markets in the EU.
Predlog spremembe
20
Člen 3, odstavek 1 b (novo)
Nič v tej direktivi ne zahteva identifikacije ali preverjanja dejanskega lastništva premoženja („premoženje“), ki vključuje dolg, ki ga je izdala družba ali javni organ in kotira na zakonsko urejeni borzi s strani osebe, ki jo je imenoval izdajatelj dolga, da bi deloval kot skrbnik izdaje dolga. Za namene te direktive, ko se takšno osebo imenuje za skrbnika, je izdajatelj stranka glede na določbo ustreznih skrbniških storitev.
Justification
Most corporate debt issues managed by EU-based institutions are held on trust. They have therefore been included in the Directive accidentally because of its extension to trustees. However, this was not the intention of the drafters as any money laundering risk in this area is already managed by financial services regulation which should not be duplicated. Without this amendment, the directive could be highly disruptive to bond markets in the EU.
Predlog spremembe
21
Člen 6, točka (d)
(d) v primeru dvoma v verodostojnost ali ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke.
(d) v primeru dvoma v verodostojnost ali ustreznost obstoječih podatkov o identifikaciji stranke, ki so bili pridobljeni potem, ko je začela veljati ta direktiva.
Justification
As currently drafted, this provision would require due diligence over customer identification data existing before the entry into force of the Directive. This would mean that checks would have to be carried out on all existing data which would be a hugely onerous task and would cause great inconvenience to consumers. This is surely not intended by the drafters of the proposal.
Predlog spremembe
22
Člen 7, odstavek 1, točka (b)
(b) kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov, potrebnih za potrditev identitete dejanskega lastnika, tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik; v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov pa se zagotovi tudi poznavanje lastništva ter strukture stranke;
(b) kjer je izvedljivo , na osnovi javno dostopnih in zanesljivih, od vira neodvisnih dokumentov, podatkov ali informacij, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov, ki temeljijo na tveganju in so potrebni za potrditev identitete dejanskega lastnika, tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik; v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov pa se s potrebnimi ukrepi , ki temeljijo na tveganju, zagotovi tudi poznavanje lastništva ter strukture stranke; ko je stranka ustrezno ustanovljena družba, registrirana v pristojnosti, ki se šteje za nizko tvegano in ne vključuje drugih bistvenih dejavnikov tveganja, predstavlja razumen dokaz registracije družbe, ki ga predloži neodvisen vir, upravičene ukrepe;
Justification
This amendment had 3 aims: (i) Some trusts are set up to benefit a class of beneficiaries which may not all be identifiable at the start of the arrangement e.g. the descendants of an individual or the employees of a company. It is not possible to carry out money laundering on checks on people who might not yet have been identified (or even born!). (ii) Identity checks should also be risk-based, with stricter checks being justified in cases of higher risk. (iii) The extent to which corporate entities need verification beyond that which is publicly available from public records should be restricted to companies registered in or with material links to higher risk jurisdictions which do not meet acceptable standards.
Predlog spremembe
23
Člen 7, odstavek 1, točka (b a) (novo)
(ba) Če ni evidence lastnikov ali pravne obveznosti za razglasitev dejanskega lastništva, je ta dolžnost razrešena, po posvetovanju o javno dostopnih virih informacij, primernem izpraševanju stranke in razglasitvi sodbe, ki je izrečena v dobri veri ob upoštevanju ugotovljenega tveganja. Odgovornost nastane le v primeru nedvomnih in očitnih izpuščanj pri poizkusih identifikacije;
Justification
It is unreasonable to impose a strict duty in the absence of a register of ownership or a legal obligation to declare beneficial ownership.
Predlog spremembe
24
Člen 7, odstavek 1, točka (d)
(d) skrbno preverjanje strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij.
(d) spremljanje strank pri sklepanju poslovnega odnosa, vključno s pregledovanjem in spremljanjem transakcij, ki se izvajajo v času odnosa, kar zagotavlja, da so opravljene transakcije v skladu s pridobljenim znanjem o stranki, o poslovnem profilu in profilu tveganj ter, kadar je potrebno, o izvoru sredstev. Sem spada tudi zagotavljanje tekočih in dopolnjenih listin, podatkov in informacij.
Justification
The expression ‘due diligence’ implies a formal and expensive process, while ‘monitoring’ is rather less formal but quite adequate. In particular it is a more appropriate approach for SMEs.
Predlog spremembe
25
Člen 8, odstavek 1
1. Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja stranke pred ali med sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije za občasne stranke.
1. Države članice zahtevajo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika izvrši pred sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije.
1a. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice dovolijo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika konča med sklepanjem poslovnega odnosa, če je to potrebno, da ni moteno normalno poslovanje in kjer je majhno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. V takih situacijah morajo biti ti postopki končani, kakor hitro je to izvedljivo po začetnem stiku.
1b. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a lahko države članice v zvezi s/z:
i) življenjskim zavarovanjem dovolijo preverjanje identitete koristnika v skladu s politiko, ki velja po sklenitvi poslovnega odnosa. V vseh takih primerih mora biti preverjanje izvedeno v času izplačila ali pred njim oziroma v času, ko koristnik namerava uresničiti pravice, podeljene v skladu s politiko, ali pred tem
ii) skladi, ustanovljenimi v državi članici
(a) če so skrbniki in ustanovitelji državljani države članice v času ustanovitve sklada in
(b) če skrbniki ostanejo državljani te države članice,
dovolijo preverjanje identitete upravičenca sklada, ki se izvrši po sklenitvi poslovnega odnosa. V vseh takih primerih morajo skrbniki izvršiti preverjanje v času dodelitve temu koristniku ali pred tem in države članice lahko dovolijo, da identifikacija in preverjanje tretje stranke nista potrebna s pristopom, ki temelji na oceni tveganja.
Justification
This amendment takes up the useful clarification on life assurance contained in the Council text and gives trusts the same treatment. It means money laundering checks only have to be carried out when money is actually paid out of the trust to a beneficiary. Amending the text in this way concentrates responsibility on the trustee at the appropriate time and removes third party checks only for EU resident trusts. Furthermore some future beneficiaries may not be made aware that they are to benefit (the trust may set a certain date or contingent event before the beneficiary benefits). It would undermine the intention of the settlor to verify the identity of the beneficiaries at the outset of the business relationship as this would inform them of the existence of a trust.
Predlog spremembe
26
Člen 8, odstavek 2
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti določb v točkah (a), (b) in (c) člena 7(1), ne sme odpreti računa , skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki.
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti zahtev za določitev identitete stranke v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 7(1), odpre račun samo pod pogojem, da je dovolj ustreznih zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da v imenu stranke niso opravljene finančne transakcije, dokler ni dosežena končna razjasnitev na osnovi popolne usklajenosti z navedenimi določbami; v primeru nadaljnjega neupoštevanja navedenih določb zadevna ustanova ali oseba ne sme skleniti nobenega obstoječega poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki.
Države članice te določbe ne uporabijo za notarje, neodvisne pravne strokovnjake, revizorje, zunanje računovodje in davčne svetovalce med ugotavljanjem njihovega pravnega položaja ali ko branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o predlaganju ali izogibanju sodnemu postopku.
Justification
Mit dem Verweis auf die Verfügungmöglichkeit wird diese Verpflichtung praktikabler. Der letzte Absatz dient der Klarstellung hinsichtlich der Verpflichteten im Rahmen der Rechtsberatung.
Predlog spremembe
27
Člen 8, odstavek 3
3. Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja tako novih kot tudi obstoječih strank, kadar je to potrebno, in na osnovi ocene tveganja.
3. Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja tako novih kot tudi obstoječih strank, kadar je to potrebno, katerih podatki so bili prejeti po tem, ko je ta direktiva začela veljati , in na osnovi ocene tveganja.
Justification
As currently drafted, this provision would require due diligence over customer identification data existing before the entry into force of the Directive. This would mean that checks would have to be carried out on all existing data which would be a hugely onerous task and would cause great inconvenience to consumers. This is surely not intended by the drafters of the proposal.
Predlog spremembe
28
Člen 9, odstavek 1
1. Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je potrebno preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 1000 EUR ali več.
1. Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je potrebno preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 3000 EUR ali več.
Justification
The draftsman considers that there is no reason to go beyond what was suggested by the FATF and that too low a threshold may considerably hamper casinos' business without any peculiar justification.
Predlog spremembe
29
Člen 10, odstavek 3, točka (d a) (novo)
(da) zavarovalne premije za nesreče ali naključno škodo nepremičnin, kjer je na osnovi stroškov ali strokovne ocene potrjeno, da je vrednost teh nepremičnin resnična.
Justification
Insurance policies for accidents carry a very low money laundering risk.
Predlog spremembe
30
Člen 10, odstavek 3, točka (d b) (novo)
(db) kreditni sporazumi, pri katerih kreditni račun služi izključno poravnavi posojila ter na poplačilo posojila vpliva račun, ki je bil odprt v imenu stranke pri kreditni ustanovi, ki je predmet te direktive, v skladu s členom 7(1)(a) do (c).
Predlog spremembe
31
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 2, točka (a)
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokazov in listinskih dokazil ;
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokumentov, podatkov ali informacij ;
Justification
Requiring additional documentary evidence increases the administrative burden. Lenders should be allowed to accept other data or information allowing them to verify identity by electronic means.
Predlog spremembe
32
Člen 11, odstavek 2, pododstavek 3, uvodni del
Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s kreditnimi ustanovami iz drugih držav članic ali iz tretjih držav , države članice od svojih kreditnih institucij zahtevajo:
Kadar kreditne ustanove sklepajo čezmejne korespondenčne bančne odnose s kreditnimi ustanovami iz držav, ki niso članice Projektne skupine za finančno ukrepanje , države članice od svojih kreditnih institucij zahtevajo:
Predlog spremembe
33
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka (a)
(a) vzpostavijo primerne sisteme za obvladovanje tveganja , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
(a) vzpostavijo primerne postopke, ki temeljijo na oceni tveganja , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
Justification
Article 11 provides that institutions covered by the Directive should have "risk management systems" into place for identifying PEPs. This expression is too vague. Institutions and persons covered by this Directive should in fact apply appropriate procedures or policies to determine whether the customer is a politically exposed person. Institutions would obviously need appropriate IT and other systems to ensure their procedures work effectively.
Predlog spremembe
34
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka (b)
(b) pridobijo privolitev uprave za vzpostavitev poslovnih odnosov s takšno stranko;
črtano
Justification
Das Zustimmungserfordernis der Bank-Geschäftsleitung zum Geschäftsabschluss mit PEPs ist nicht nachvollziehbar.
Predlog spremembe
35
Člen 11, odstavek 2
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko ali korespondenčno banko, ki navidezni banki dovoljuje uporabo svojih računov .
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko.
Justification
La proposition de la Commission interdit aux établissements de crédit d’entrer en relation ou de continuer une relation avec un correspondant bancaire qui accepte que ses comptes soient utilisés par des banques fictives (c’est à dire une relation indirecte avec une banque fictive). Ceci ne peut être appliqué en pratique car les banques devraient avoir des moyens mis en place pour vérifier que ses correspondants bancaires ont des relations avec des banques fictives. Une obligation de connaître « le client de son client » n’est pas gérable, que le client soit un autre établissement de crédit, une entité juridique ou une personne physique. Cette disposition est inapplicable.
Predlog spremembe
36
Člen 12, odstavek 2
Vendar končno odgovornost nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi.
Končno odgovornost nosi tretja oseba v takšnih primerih.
Justification
The Directive permits those covered to rely on third parties to carry out the due diligence checks in Art. 12. At the same time, however, ultimate responsibility for checks remains with the institution or person covered by the scope of the Directive. Although this rule might enhance the readiness of third parties to pass on information, it does not reduce the considerable burden placed on institutions or persons concerned. Faced with ultimate responsibility, there is no incentive for them to rely on information by the introducer without double-checking, which means that in practice, identification checks would be duplicated anyway.
Predlog spremembe
37
Člen 12 a (novo)
Člen 12a
V vsakem primeru vsaka država članica prepozna in sprejme nacionalne zakone katere koli druge države članice, ki izhajajo iz izvajanja te direktive, in so popolnoma usklajeni z njenimi nacionalnimi zakoni. Posledično se od ustanov in oseb, ki so predmet te direktive, v eni državi članici zahteva, da sprejmejo postopke za identifikacijo stranke, ki jih izvajajo sami v svojih podružnicah, hčerinskih družbah in povezanih družbah, ali prek njih, v kateri koli drugi državi članici v skladu z nacionalnimi zakoni te druge države članice, ki izhajajo iz izvajanja te direktive.
Justification
There is currently no consistency in the way that each Member State is enacting the 2 nd Money Laundering Directive (Member States have differing prescriptive documentary requirements regarding client identification). This failure is resulting in additional costs to customers and regulated businesses and hindering business in the EU at a practical level, as well as giving an unfair advantage to one state at the expense of another, depending on how different the level of requirements might be.
Predlog spremembe 38
Člen 14, odstavek 2
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih ali verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.
Justification
Les établissements de crédit ne conservent plus des dossiers physiques à l’heure de la numérisation croissante de la société. Seuls des dossiers électroniques sont conservés. L’expression « Une copie adéquate des données d'identification et de vérification » pourrait empêcher cette pratique. L’article 7 de la directive n’oblige pourtant pas les banques à conserver une copie physique des documents d’identité. Ce qui est essentiel, ce sont les données de vérification ou le document d’identification ou une copie du document d’identification.
Predlog spremembe
39
Člen 15
Vsaka država članica dovoli ustanovam in osebam, na katere se nanaša člen 2 (1), (2) in (3) v točkah (a) do (d) , da ocenijo in potrdijo ugotovitve skrbnega preverjanja strank, kakor je določeno v členu 7(1)(a) do (c) in ki poteka v drugi državi članici v skladu s to direktivo, pri čemer izpolnjujejo zahteve, določene v členih 12, 13 in 14, četudi se listine ali podatki razlikujejo od tistih, ki jih zahteva država članica, v katero je bila stranka napotena.
Vsaka država članica dovoli ustanovam in osebam, na katere se nanaša člen 2 (1), (2) in (3) v točkah (a) do (f) , da ocenijo in potrdijo ugotovitve skrbnega preverjanja strank, kakor je določeno v členu 7(1)(a) do (c) in ki poteka v drugi državi članici v skladu s to direktivo, pri čemer izpolnjujejo zahteve, določene v členih 12, 13 in 14, četudi se listine ali podatki razlikujejo od tistih, ki jih zahteva država članica, v katero je bila stranka napotena.
Justification
Reputable real estate agents and persons trading in goods or providing services for high value cash payments of EUR 15 000 or more should be able to benefit from the mutual recognition of due diligence procedures.
Predlog spremembe
40
Člen 16
Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja, če zunanji izvajalec ali zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi.
Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja, če zunanji izvajalec ali zastopnik del ustanove ali osebe, zajete v tej direktivi.
Členi 13 do 15 te direktive ne veljajo, če je med ustanovami ali osebami, zajetimi v tej direktivi, in tretjimi strankami posredniško razmerje v zvezi z izpolnitvijo obveznosti, ki izhajajo iz člena 7(1)(a) do (c), če je zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, v zvezi s skrbnim pregledom poslovanja stranke.
Predlog spremembe
41
Člen 18, odstavek 2
Enota za finančni nadzor se ustanovi kot centralna nacionalna enota z ustreznimi sredstvi . Ta enota zbira in, kolikor je dovoljeno, zahteva razkritje finančnih podatkov glede domnevnih prihodkov od kaznivih dejanj, odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje pristojnim organom.
Enota za finančni nadzor se ustanovi kot centralna nacionalna enota. Ta enota zbira in zahteva razkritje finančnih podatkov glede domnevnih prihodkov od kaznivih dejanj, odgovorna je za analizo teh podatkov in njihovo posredovanje pristojnim organom. Na razpolago ima ustrezna sredstva za izpolnitev tega poslanstva.
Justification
The draftsman considers that national financial intelligence units, which are at the centre of the system must have appropriate resources and be granted the same range of missions in order to allow them to work efficiently.
Predlog spremembe
42
Člen 18, odstavek 2 a (novo)
Ustrezni viri držav članic omogočajo enoti za finančni nadzor, da ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, priskrbijo pravočasne in natančne povratne informacije o učinkovitosti poročil in o nadaljnjem poročanju o domnevnih transakcijah, ki izhajajo iz dejavnosti pranja denarja.
Justification
In order to apply anti-money laundering measures efficiently, credit institutions must be able to rely on timely and specific (case-by-case) feedback provided by competent authorities. This is essential for credit institutions to make an assessment/improvement of the IT-tools and procedures. Besides that credit institutions virtually depend on information concerning every single case just to decide whether the respective business relationship has to be finished or could be continued. The current wording concerning FIU feedback is too non-committal and should be strengthened. It remains of paramount importance that these FIU receive adequate resources from Member States and are properly staffed.
Predlog spremembe
43
Člen 20, odstavek 2
2. Države članice niso dolžne upoštevati obveznosti, določenih v členu 19(1), v zvezi s podatki, ki jih notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci pridobijo o svojih strankah med ugotavljanjem njihovega pravnega položaja ali ko branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o predlaganju ali izogibanju sodnemu postopku, bodisi da takšne podatke pridobijo pred, med ali po končanem postopku.
2. Države članice ne upoštevajo obveznosti, določenih v členu 19(1), v zvezi s podatki, ki jih notarji, neodvisni pravni strokovnjaki, revizorji, zunanji računovodje in davčni svetovalci pridobijo o svojih strankah med ugotavljanjem njihovega pravnega položaja ali ko branijo ali zastopajo svojo stranko v ali v zvezi s sodnim postopkom, vključno s svetovanjem o predlaganju ali izogibanju sodnemu postopku, bodisi da takšne podatke pridobijo pred, med ali po končanem postopku.
Predlog spremembe
44
Člen 21
Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovejo opravljanje transakcij, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja, dokler ne obvestijo enote za finančni nadzor .
Države članice ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, prepovejo opravljanje transakcij, za katere vedo ali sumijo, da so povezane s pranjem denarja ali financiranjem terorizma , dokler ne izpolnijo člena 19(1)(a) .
Enota za finančni nadzor lahko pod pogoji, določenimi z nacionalno zakonodajo, izda navodila , da se transakcija ne opravi.
V skladu z zakonskimi določbami držav članic se lahko izda navodila, da se transakcija ne opravi.
Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila prizadevanja, da bi izsledili upravičence sumljive transakcije pranja denarja, te ustanove obvestijo enoto za finančni nadzor takoj po tem .
Kadar obstaja sum, da bo transakcija povzročila pranje denarja ali financiranje terorizma in jo je nemogoče opustiti na zgoraj opisan način oziroma je verjetno, da bi opustitev onemogočila prizadevanja, da bi izsledili upravičence sumljive transakcije pranja denarja ali financiranja terorizma , te ustanove posredujejo enoti za finančni nadzor potrebne podatke .
Justification
Dieser Text enspricht dem schwierigen Kompromiß innerhalb des Rates. Er dient zur zügigen Annahme der Richtlinie in erster Lesung.
Predlog spremembe
45
Člen 23
Če ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ali direktor v takšni ustanovi ali osebi, enoti za finančni nadzor v skladu s to direktivo razkrijejo podatke, navedene v členih 19, 20 in 21, se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe zato nikakor niso odgovorne.
Če ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ali direktor v takšni ustanovi ali osebi, enoti za finančni nadzor v skladu s to direktivo razkrijejo podatke, navedene v členih 19, 20 in 21, se taka razkritja ne štejejo za kršitev omejitve razkritja podatkov, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe zato nikakor niso odgovorne , pod pogojem, da ravnajo v dobri veri .
Justification
The draftsman considers that undue disclosure should not be encouraged by too large an exemption of responsibility.
Predlog spremembe
46
Člen 24
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja poročajo bodisi interno ali pa neposredno enoti za finančni nadzor, zaščitili pred grožnjami ali nadlegovanjem.
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi naj bi zaposlene v ustanovah ali osebah, zajetih v tej direktivi, ki o sumih pranja denarja poročajo bodisi interno ali pa neposredno enoti za finančni nadzor, s povračilnimi ukrepi zaščitili pred grožnjami ali nadlegovanjem.
Justification
Pour assurer une lutte efficace contre le blanchiment, il est nécessaire de protéger les employés des établissements de toute menace ou action hostile de représailles.
Predlog spremembe
47
Člen 25, odstavek 1
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so enoti za finančni nadzor v skladu s členi 19, 20 in 21 posredovali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja.
1. Ustanove in osebe – z izjemo notranjih nadzorov v skupini finančnih ustanov –, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so enoti za finančni nadzor v skladu s členi 19, 20 in 21 posredovali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja. V finančnih multinacionalnih skupinah je omejen obtok imen sumljivih oseb med uslužbenci za usklajenost s pravili dovoljen znotraj mehanizmov zadostne zaščite.
2. Prepoved iz odstavka 1 ne vključuje razkritja pravosodnim organom ali razkritja za namen pregona, če je tako določeno v nacionalni zakonodaji.
3. Kadar skušajo neodvisni pravni strokovnjaki, notarji, revizorji, računovodje in davčni svetovalci, ki delujejo kot neodvisni pravni strokovnjaki,odvrniti stranko od nezakonite dejavnosti, to ne predstavlja razkritja v smislu odstavka 1.
Justification
According to the amendment the circulation of data among the compliance officers in the chain of banks and other financial institutions can be allowed, but the safeguard of the good reputation of the clients in the course of the procedure should be by all means secured.
Predlog spremembe
48
Člen 29, odstavek 2 a (novo)
Države članice zagotovijo objavo prečiščenega pregleda teh statističnih poročil.
Justification
Les statistiques sur le nombre d’affaires instruites, de personnes poursuivies et de personnes condamnées pour blanchiment de capitaux à la suite de déclarations de soupçons doivent être améliorées. Dans ce contexte, les statistiques doivent couvrir non seulement le nombre de déclarations de transactions suspectes mais aussi le suivi donné à ces déclarations, le nombre d’affaires instruites ainsi que le nombre de personnes poursuivies et condamnées.
Predlog spremembe
49
Člen 29 a (novo)
Člen 29 a
Države članice uporabijo odstopanje, ki je predvideno v členu 13(1)(d) Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, kadar takšno odstopanje predstavlja potreben ukrep za zaščito preprečevanja, preiskovanja, razkrinkanja in preganjanja kaznivih dejanj, ki so povezana s pranjem denarja.
1 UL L 281, 23.11.1995, str. 31.
Justification
Institutions and persons covered by the AML Directives are often confronted with potential conflicts between the requirements of anti-money laundering legislation and data protection legislation. Article 13, par. 1, letter d) of the data protection directive 95/46 offers Member States the possibility to derogate from some of its requirements, if necessary, in order to prevent, investigate, detect, and prosecute criminal offences but not all Member States have done this. It would therefore be useful if a provision were included in the anti-money laundering directive whereby this derogation was made mandatory.
Predlog spremembe
50
Člen 31, odstavek 3
3. Države članice zagotovijo, da bodo, kadar bo to izvedljivo, omogočile pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja.
3. Države članice zagotovijo, da bodo omogočile pravočasne povratne informacije o učinkovitosti in nadaljnjem ukrepanju v zvezi s poročili, podanimi o sumih pranja denarja ali o financiranju terorizma.
Justification
In order to apply anti-money laundering measures efficiently, credit institutions must be able to rely on timely and specific (case-by-case) feedback provided by competent authorities. This is essential for credit institutions to make an assessment/improvement of the IT-tools and procedures. Besides that credit institutions virtually depend on information concerning every single case just to decide whether the respective business relationship has to be finished or could be continued. The current wording concerning FIU feedback is too non-committal and should be strengthened. It remains of paramount importance that these FIU receive adequate resources from Member States and are properly staffed.
Predlog spremembe
51
Člen 37, odstavek 3 a (novo)
3a. Pri izvajanju svojih izvedbenih pooblastil, v skladu s to direktivo, mora Komisija spoštovati naslednja načela: potrebo po visoki stopnji preglednosti ter posvetovanju z institucijami in osebami, zajetimi v tej direktivi, ter z Evropskim parlamentom in Svetom; potrebo po zagotovitvi, da so pristojni organi sposobni zagotoviti dosledno skladnost s pravili; dolgoročno uravnavanje stroškov in dajatev institucijam in osebam, zajetim v tej direktivi, pri katerem koli izvedbenem ukrepu; potrebo po spoštovanju potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov v skladu z oceno tveganja; potrebo po zagotovitvi skladnosti z drugo zakonodajo EU na tem področju; potrebo po zaščiti EU, njenih držav članic in njihovih državljanov pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma.
Justification
It is vitally important that the comitology is transparent and is carried out with full consultation with relevant stakeholders.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0448 - C6-0143/2004 - 2004/0137(COD) )
Pristojni odbor
LIBE
Odbor, zaprošen za svoje mnenje Datum razglašen na plenarnem zasedanju
ECON
10.3.2005
Okrepljeno sodelovanje
Da
Pripravljavec osnutka Določen datum
Joseph Muscat
10. 11. 2004
Razprave v odboru
22. 10. 2004
10. 11. 2004
18. 1. 2005
2. 2. 2005
Datum sprejetja predlogov
22. 2. 2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
22
0
22
Člani, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Paolo Cirino Pomicino, Jillian Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Christopher Huhne, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Karin Riis-Jørgensen, Eoin Ryan, Manuel António dos Santos, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Jana Bobošíková, Harald Ettl, Satu Hassi, Ján Hudacký, Werner Langen, Sarah Ludford, Vladimír Maňka, Diamanto Manolakou, Andreas Schwab, Theresa Villiers
Namestniki po členu 178(2), navzoči pri končnem glasovanju
Rosa Díez González
18.3.2005
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov
za Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
(KOM((2004)0448) – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pripravljavec mnenja:
Phillip Whitehead
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Vaš pripravljavec osnutka pozdravlja predlog Komisije, ki poskuša obravnavati težavo pranja denarja.
Pranje denarja je kaznivo dejanje, ki ima lahko resne posledice na fizično varnost (na primer teroristična dejanja) in na varstvo potrošnikov in pravilno delovanje notranjega trga. Proti njemu se je treba boriti z vsemi mogočimi sredstvi; vendar je treba to storiti primerno in sorazmerno. Nujnost in sorazmernost morata biti vodilni načeli evropske zakonodaje o pranju denarja, zato vaš pripravljavec osnutka:
– pozdravlja pristop na temelju tveganja, ki ga je Komisija izbrala za obveznost primerne skrbnosti, ker omogoča večjo gibljivost in izraža širino sektorjev, na katere vpliva zakonodaja. Ta „postopni“ pristop, ki razlikuje med splošno, poenostavljeno in razširjeno skrbnostjo, pomaga zagotoviti, da so dostop potrošnika do dobrin in storitev ter delovanje notranjega trga le ovirani, kadar gre za sum pranja denarja.
– potrjuje ta pristop, hkrati pa morajo zahteve po skrbnem preverjanju in vodenju evidence strank, določene v tej direktivi, veljati tudi za nefinančne posle in dejavnosti – zlasti igralnice –, kadar so stranke vključene v finančne transakcije, ki presegajo določeno mejo. Vendar pa je treba meje v skladu s priporočili „Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja“ (FATF)
1
http://www1.oecd.org/fatf/40Recs_en.htm 1 postaviti na višjo raven.
– strinja se, da se preučijo tudi finančne transakcije, ki sodijo v okvir zavarovalnih pogodb. Vendar je meja pri življenjskem zavarovanju prenizka in jo je treba spremeniti, ker bi njena postavitev na nizko raven naložila nesprejemljivo breme zavarovalniški industriji v zvezi z izkoriščanjem človeških virov. V interesu zmanjšanja bremena za ponudnike drugih vrst zavarovanj (na primer zavarovanja za avto in za stanovanjske predmete) in za kupce takšnih storitev je treba oblikovati določbo za sistem „preverjanja na podlagi zahtevka“ in ne za izvajanje pregledov možnih strank pred izdano zavarovalno polico.
– poziva Komisijo, naj ponovno pretehta definicijo dejanskega lastnika zaradi določanja. 10-odstotno lastništvo ali nadzorni prag dejanskih lastnikov iz predloga je zelo ambiciozno in bi vodilo do nepotrebnih in zahtevnih pregledov, izvedenih na posameznikih, ki nimajo pravnega nadzora nad zadevno družbo.
– prosi Komisijo, da določi pravila v zvezi s tem, kako je treba dejansko izvajati prosto presojo v zvezi s procesom skrbnega preverjanja.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Člen 3, točka 8, točka (a)
(a) fizična oseba, ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira 10 % ali več delnic ali glasovalnih pravic pravne osebe, ali ki kako drugače primerljivo vpliva na vodenje pravne osebe, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(a) fizična oseba, ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira eno tretjino ali več delnic ali glasovalnih pravic pravne osebe, ki kako drugače primerljivo vpliva na vodenje pravne osebe, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
Obrazložitev
Meja 10 % je prenizka. Pravi vpliv na družbo se lahko vzpostavi le iz nadzora ene tretjine ali več delnic ali glasovalnih pravic.
Predlog spremembe
2
Člen 3, točka 8, točka (b)
(a) fizično osebo, ki je končni koristnik, neposredno ali posredno, 10 % ali več premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, ali ki vpliva na primerljivo količino premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(a) fizično osebo, ki je končni koristnik, neposredno ali posredno, ene tretjine ali več premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, ali ki vpliva na primerljivo količino premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
Obrazložitev
Meja 10 % je prenizka. Pravi vpliv na družbo se lahko vzpostavi le iz nadzora ene tretjine ali več delnic ali glasovalnih pravic.
Predlog spremembe
3
Člen 3, točka 10
(10) „politično izpostavljene osebe“ pomeni fizične osebe , ki delujejo ali so delovale na vidnem javnem položaju , vključno z ožjimi družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci takšnih oseb, katerih večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo povečano tveganje pranja denarja
(10) „politično izpostavljene osebe“ so posamezniki , ki delujejo ali so delovali na vidnem javnem položaju, na primer voditelji držav ali vlad, visoki politiki, visoki vladni, sodni ali vojaški uradniki, višji vodstveni delavci podjetij v državni lasti, pomembni uradniki političnih strank, vendar ne posamezniki na srednje pomembnih mestih ali mlajši posamezniki. Poslovni odnosi z družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci politično izpostavljenih oseb vključujejo ogrožanje ugleda, podobnega tistemu, ki je v takšnih odnosih s samimi politično izpostavljenimi osebami.
Obrazložitev
Definicija, ki jo je predložila FATF (projektna skupina za finančno ukrepanje pri pranju denarja) v zvezi s politično izpostavljenimi osebami je bolj natančna kot definicija Komisije.
Predlog spremembe 4
Člen 5
Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih računov, anonimnih bančnih kreditnih knjižic ali računov na izmišljeno ime .
Države članice svojim kreditnim in finančnim ustanovam prepovedujejo vodenje anonimnih računov ali anonimnih bančnih kreditnih knjižic. Vsi računi, ki so vodeni na ime, ki ni pravno ime nosilca, so predmet skrbnega pregleda stranke.
Obrazložitev
Zahteva ne upošteva tistih ljudi, ki lahko uporabljajo poklicna imena, vključno s psevdonimi. Ključna zahteva je, da je identiteta posameznika znana kreditni ustanovi ali finančni ustanovi, vendar z dodatnimi pregledi, kadar stranka uporablja ime, ki ni njeno pravno ime.
Predlog spremembe 5
Člen 8, odstavek 3 a (novo)
.
3a. Izjemoma se mora v primeru financiranja zavarovalnih premij skrben pregled stranke izvajati le, kadar obstaja zahtevek, in ne, kadar se proda zavarovalna polica.
Obrazložitev
Pri prodaji zavarovalnih polic za hiše, vozila in posle je tveganje pranja denarja nizko; učinkoviteje je reagirati na vsak sum, ko nastane zahtevek. Izvirno besedilo pomeni možno oviro pri delovanju notranjega trga in pri dostopu potrošnikov do zavarovanja.
Predlog spremembe
6
Člen 9, odstavek 1
Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je potrebno preveriti, če kupijo ali zamenjajo igralne žetone v vrednosti 1000 evrov ali več.
Države članice zahtevajo identifikacijo vseh gostov v igralnicah, njihovo identiteto pa je potrebno preveriti, če zamenjajo igralne žetone v vrednosti 3000 evrov ali več.
Obrazložitev
Za vse poklice in dejavnosti je meja, pri kateri se sprožijo nadzorni in preiskovalni postopki, postavljena na 15.000 evrov, le pri igralnicah je ta meja postavljena na nesorazmerno nizkih 1000 evrov. Ta sprememba si prizadeva mejo dvigniti na 3000 evrov, v skladu s 40 priporočili mednarodne Projektne skupine za finančno ukrepanje pri pranju denarja, za boljšo osredotočenost boja proti pranju denarja. Sprememba si prizadeva tudi za uporabo postopkov za skrben pregled poslovanja stranke v trenutku, ko stranka unovči svoje igralne žetone, saj je to kritična točka v procesu boja proti pranju denarja.
Predlog spremembe
7
Člen 10, odstavek 3, točka (a)
(a) kadar letna premija življenjskega zavarovanja ne presega 1000 evrov ali posamezna premija ne presega 2500 evrov;
(a) kadar letna premija življenjskega zavarovanja ne presega 3000 evrov ali posamezna premija ne presega 7500 evrov;
Obrazložitev
Tako nizka meja bi nezakonito zapostavljala starejše potrošnike, ki bi morali za življenjsko zavarovanje plačevati večje zneske.
Predlog spremembe
8
Člen 11, odstavek 1, točka (a)
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokazov in listinskih dokazil;
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokazov in listinskih dokazil ali dokazil v elektronski obliki ;
Obrazložitev
Finančne ustanove in kreditne ustanove v mnogih delih EU so vložile v razvoj zapletenih elektronskih sistemov in postopkov za preverjanje. Tu je nizko tveganje pranja denarja pri prodaji zavarovalnih polic za hiše, vozila in posle; učinkoviteje je reagirati na vsak sum, ko nastane zahtevek. Izvirno besedilo pomeni možno oviro pri delovanju notranjega trga in pri dostopu potrošnikov do zavarovanja.
Predlog spremembe 9
Člen 16
Ta oddelek se ne nanaša na zunanje izvajanje ali posredniška razmerja , če je na podlagi pogodbene ureditve zunanji izvajalec ali zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi.
Členi 13 do 15 te direktive ne veljajo za posredniško razmerje med ustanovami ali osebami, zajetimi v tej direktivi, in tretjimi strankami v zvezi z izpolnitvijo obveznosti, ki izhajajo iz člena 7 (1) (a), (b) in (c), če je na podlagi pogodbene ureditve zunanji izvajalec ali zastopnik obenem ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi.
Obrazložitev
Člen 13 zahteva, da so tretje osebe izenačene z osebami, navedenimi v členu 2. Vendar nekatera podjetja, na primer trgovci z vozili in drugi trgovci na drobno, delujejo v nekaterih državah članicah kot zastopniki posojilodajalcev in pridobivajo dokaze v njihovem imenu. Medtem ko končno odgovornost nosi posojilodajalec, lahko zastopnik izvaja temeljne preglede, na primer preverjanje identitete na fotografijah. Zato bi ta predlog spremembe pospešil preglede identitete in odstranil nesorazmerno oviro pri delovanju notranjega trga.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pristojni odbor
LIBE
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
IMCO 27.10.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Phillip Whitehead 30.11.2004
Obravnava v odboru
18.1.2005
15.3.2005
Datum sprejetja sprememb
16.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
34
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Charlotte Cederschiöld, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Anneli Jäätteenmäki, Henrik Dam Kristensen, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Andreas Schwab, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, József Szájer, Jacques Toubon, Barbara Weiler, Phillip Whitehead
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Claude Fruteau, Benoît Hamon, Bogusław Liberadzki, Joseph Muscat, José Ribeiro e Castro, Alexander Stubb
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Claire Gibault, Anja Weisgerber
8.3.2005
MNENJE Odbora za pravne zadeve
za Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
( KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Diana Wallis
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Predlog Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma, je po direktivah iz leta 1999 in 2001 tretja direktiva na tem področju. Nastala je kot odraz mednarodnega strahu pred terorizmom in bojazni glede njegovega financiranja; temu primerno močan je tudi politični pritisk za pripravo nadaljnje zakonodaje. Spričo tega je obžalovanja vredno dejstvo, da se je v nekaterih državah članicah druga direktiva šele pred kratkim začela izvajati, v primeru ene države članice pa bo morala ukrepati Komisija. V teh okoliščinah je skoraj nemogoče razpravljati o učinkovitosti prejšnje zakonodaje ali morda celo podati njeno oceno.
Razlog za pripravo naslednje direktive je želja po učinkovitem boju proti financiranju terorističnih dejavnosti in upoštevanje zadnjih priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje proti pranju denarja (FATF). Pripravljavka mnenja ocenjuje, da je zakonodajo EU v tem pogledu treba okrepiti, in pozdravlja povečanje obsega direktive na vse družbe za upravljanje, ki v direktivi iz leta 2001 niso bile zajete in za katere FATF opozarja, da zanje obstaja možnost pranja denarja.
Predlog direktive ponovno obravnava položaj pravnih strokovnjakov, v zvezi s katerimi
Komisija očitno ni izvedla pregleda, ki ga določa člen 2 direktive iz leta 2001 glede posebnega obravnavanja odvetnikov in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov. Zaradi neizpolnitve te obveznosti kot tudi zaradi pomanjkanja ocene zakonodajnega učinka predloga ali analize učinkovitosti prejšnjih dveh direktiv, postaja celoten postopek zelo zaskrbljujoč. Poleg tega bo predlog sedaj obravnavan v postopku soodločanja, politični sporazum pa je bil dosežen, ne da bi počakali na mnenje Parlamenta.
Pripravljavka mnenja opozarja, da so se težave glede postopka še zaostrile, ker se v nekaterih državah članicah iz ustavnih razlogov in razlogov, ki izhajajo iz temeljnih pravic, pojavljajo resna vprašanja o tem, ali so pravni strokovnjaki glede na načelo zaupnosti, ki velja med odvetnikom in njegovo stranko, lahko vključeni v zakonodajo na področju pranja denarja. Spričo negotovosti sedanjega pravnega in ustavnopravnega položaja pripravljavka mnenja poziva k previdnosti glede takojšnje nadaljnje zakonodaje na tem posebnem področju predloga. Trenutno odvetniki v Belgiji in na Poljskem pred sodiščem izpodbijajo obveze, ki izhajajo iz druge direktive. Prav tako tečejo postopki glede vprašanj, ki se pojavljajo v zvezi s pravnimi strokovnjaki v drugih državah članicah. V Kanadi, sicer članici FATF, so bili izvajalci pravnih poklicev izključeni iz območja veljavnosti podobne zakonodaje na področju boja proti pranju denarja, potem ko so njihova odvetniška zbornica in pravniška stanovska združenja večkrat izpodbijala ustavnost takšne zakonodaje. Upoštevanja vredno je dejstvo, da se celo ZDA kljub svoji aktivni drži na področju boja proti terorizmu do sedaj ni zdelo potrebno, da bi pravne strokovnjake obvezali k obveščanju, kar je v glavnem rezultat ugovorov s strani "American Bar Association", ki pri tem navaja ustavnopravne argumente. Prav tako je treba upoštevati peticijo, ki jo je vrsta odvetniških zbornic iz različnih držav članic predložila Odboru za peticije v Evropskem parlamentu (peticija 693/2003).
V teh okoliščinah je potrebna velika pozornost, ko gre za položaj pravnih strokovnjakov, in v zvezi s tem je pripravljavka mnenja vložila ustrezne predloge sprememb. Da bi to področje ostalo pod ustreznim nadzorom, so bili vloženi tudi predlogi sprememb k dejavnostim Odbora za preprečevanje pranja denarja in h ključnim določbam.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za pravne zadeve poziva Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in z namenom financiranja terorizma
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 4
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprecevanju uporabe financnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav clanic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala financni sektor, vkljucno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih financnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zašcite pred pranjem denarja ter k porocanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja.
(4) Da bi odgovorili na omenjene skrbi, je bila 10. junija 1991 sprejeta Direktiva Sveta 91/308/EGS o preprecevanju uporabe financnega sistema za pranje denarja. Le-ta je od držav clanic zahtevala prepoved pranja denarja in obvezala financni sektor, vkljucno s kreditnimi ustanovami in vrsto drugih financnih ustanov, k identifikaciji svojih strank, vodenju evidenc, vzpostavitvi notranjih postopkov urjenja osebja in zašcite pred pranjem denarja ter k porocanju pristojnim organom o vsakem znaku pranja denarja. Ta direktiva, kakor je bila spremenjena, se je šele nedavno zacela izvajati v nekaterih državah clanicah in se še vedno ne izvaja v eni od držav clanic. V teh okolišcinah in v skladu z obveznostjo vseh institucij Skupnosti o izvajanju zakonodajne presoje vplivov bi bilo primerno opraviti podrobno oceno, ali je Direktiva 91/308/EGS dosegla svoj cilj odražanja najboljše mednarodne prakse na tem podrocju in dolocanja visokega standarda pri varovanju financnega sektorja in drugih ranljivih dejavnosti pred škodljivimi ucinki sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji. Takšna ocena mora potrditi tudi ucinkovitost porocanja in drugih mehanizmov uveljavljanja iz te Direktive, da bi se obvestila trenutna in prihodnja zakonodaja, zlasti v zvezi z izvedbenimi postopki.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 8
(8) Poleg tega, bi moral obseg kriminalnih dejavnosti, zajetih v definiciji pranja denarja , vključevati tudi boj proti terorizmu in financiranju terorizma. Zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morala definicija pranja denarja poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma. Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vključen tudi terorizem.
(8) Poleg tega bi moral obseg kriminalnih dejavnosti, ki jih pokriva področje uporabe Direktive , vključevati tudi boj proti terorizmu in financiranju terorizma. Zloraba finančnega sistema za preusmerjanje nezakonitih ali celo zakonitih sredstev za namene terorizma dejansko jasno ogroža celost, pravilno delovanje, ugled in stabilnost finančnega sistema. Zato bi morala definicija pranja denarja poleg rokovanja z nezakonitim denarjem zajemati tudi zbiranje sredstev ali lastnine za namene terorizma. Poleg tega bi moral biti v seznam hudih kaznivih dejanj vključen tudi terorizem.
Obrazložitev
Čeprav področje uporabe Direktive sorazmerno ustrezno vključuje financiranje terorizma, mora biti slednji obravnavan ločeno od pranja denarja. Financiranje terorizma v praksi ni sredstvo za pranje denarja, ampak samostojno kaznivo dejanje.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 8a
(8a) Splošna obveznost sprejetja učinkovitih sorazmernih in odvračilnih sankcij, skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1 pomeni, da bi morale kazenske sankcije veljati tudi za fizične osebe, ki ne izpolnjujejo dolžnosti identifikacije strank, vodenja evidenc in poročanja o sumljivih transakcijah z namenom pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja.
(8a) Splošna obveznost sprejetja učinkovitih sorazmernih in odvračilnih sankcij, skupaj z obveznostjo kriminalizacije iz člena 1 pomeni, da bi morale sankcije veljati tudi za fizične osebe, ki ne izpolnjujejo dolžnosti identifikacije strank, vodenja evidenc in poročanja o sumljivih transakcijah z namenom pranja denarja, saj takšne osebe veljajo za soudeležene pri pranju denarja.
Obrazložitev
Bolj primerno bi se bilo zanašati na priporočilo 17 skupine FATF, ki predlaga, da morajo države v primerih kršenja obveznosti o boju proti pranju denarja zagotoviti sorazmerne in odvračilne sankcije, in sicer kazenske, civilne ali upravne. Končna odločitev je odvisna od pravnega sistema zadevne države članice na osnovi načela subsidiarnosti.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 10
(10) Zgolj prepoved pranja denarja ne zadostuje in je nujno potrebno predvideti kazenske sankcije, s katerimi lahko učinkovito preprečimo pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma. Zato bi moralo veljati pranje denarja v zakonodaji Skupnosti za kaznivo dejanje.
(10) Zgolj prepoved pranja denarja ne zadostuje in je nujno potrebno predvideti kazenske sankcije, s katerimi lahko učinkovito preprečimo pranje denarja in z namenom financiranja terorizma. Zato bi moralo veljati pranje denarja v zakonodaji Skupnosti za kaznivo dejanje.
Obrazložitev
Financiranje terorističnih dejanj ni poseben primer pranja denarja, ampak samostojno kaznivo dejanje.
Čeprav področje uporabe Direktive sorazmerno ustrezno vključuje financiranje terorizma, mora biti slednji obravnavan ločeno od pranja denarja. Financiranje terorizma v praksi ni sredstvo za pranje denarja.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 12
(12) Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novi Direktivi ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji.
(12) Direktiva 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, je postavila notarje in neodvisne pravne strokovnjake v okvir režima Skupnosti proti pranju denarja. Ta ureditev bi morala v novi Direktivi ostati nespremenjena. Ti pravni strokovnjaki, kot jih opredeljujejo države članice, morajo spoštovati določbe te direktive, kadar sodelujejo pri finančnih ali poslovnih transakcijah, vključno z davčnim svetovanjem, ki predstavlja največje tveganje za zlorabo uslug pravnih strokovnjakov za pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji. Glede na to, da Direktiva 91/308/EGS v pliva na temeljne pravice, zlasti na pravico dostopa do pravnega varstva in pravico do pravičnega zaslišanja, mora Komisija opraviti pregled v skladu z razporedom, določenim v Direktivi.
Obrazložitev
Člen 2 Direktive 91/308/EGS, kakor je bila spremenjena, določa, da „v treh letih po začetku veljavnosti te direktive Komisija opravi podroben pregled v smislu poročila, predvidenega v členu 17 Direktive 91/308/EGS o ... posebni obravnavi odvetnikov in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov ...“.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 13
(13) V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja. Izjemoma se bi moralo dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnost posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti naj bi tako še naprej ščitila pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja, če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja.
(13) V okviru pričujoče direktive ne bi bilo primerno, da bi morali neodvisni strokovnjaki, ki nudijo pravne nasvete in so pravno priznani in nadzorovani, na primer odvetniki pri ugotavljanju pravnega položaja svoje stranke ali pri zastopanju stranke v sodnem postopku, v zvezi s svojimi dejavnostmi poročati o sumu pranja denarja. Izjemoma se mora dopustiti, da se ne izpolnjuje dolžnost posredovanja podatkov, pridobljenih pred, med ali po končanem sodnem postopku ali med ugotavljanjem pravnega položaja stranke. Dolžnost varovanja poklicne skrivnosti tako še naprej ščiti pravni nasvet, razen če je pravni svetovalec udeležen pri pranju denarja, če je pravni nasvet podan v zvezi s pranjem denarja ali pa odvetnik ve, da stranka išče pravni nasvet v zvezi s pranjem denarja. Zagotoviti je treba, da so te določbe v skladu z načelom spoštovanja temeljnih pravic kot jih določa Listina o temeljnih pravicah in v skladu s priporočilom Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2004.
Obrazložitev
V skladu z uvodno izjavo 12 določba, po kateri tudi pravni strokovnjaki sodijo v območje veljavnosti nove direktive, ‘ostane nespremenjena’; če to drži, se mora biti besedilo popolnoma ujemati z besedili v prejšnjih direktivah, brez vpeljave sprememb, ki bi omilile zaščito privilegijev pravnih strokovnjakov.
V svojem poročilu ( A6-0010/2004 ), ki ga je Evropski parlament 14. oktobra 2004 sprejel na plenarnem zasedanju ( P6_TA(2004)0022 ), Parlament Evropskemu svetu in Svetu priporoča, da se pri svojih ukrepih za določitev prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice med drugim opirata na ‘spodbujanje temeljnih pravic in svoboščin v okviru politik območja svobode, varnosti in pravice’. Seznam posebnih ukrepov med drugim vključuje: ‘predhodno preverjanje spoštovanja temeljnih pravic (kot jih določa Listina o temeljnih pravicah Evropske unije) za kateri koli zakonodajni akt Evropske unije ali Skupnosti’.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 19 a (novo)
(19a) Pri izvajanju svojih izvedbenih pooblastil v skladu s to direktivo mora Komisija spoštovati naslednja načela: potrebo po visoki stopnji preglednosti in posvetovanje z institucijami in osebami, zajetimi v tej direktivi, ter z Evropskim parlamentom in Svetom; potrebo po ohranitvi, da bodo pristojni organi sposobni dosledno zagotoviti skladnost s pravili; dolgoročno uravnavanje stroškov in dajatev institucijam in osebam, zajetim v tej direktivi, pri katerem koli izvedbenem ukrepu; potrebo po spoštovanju potrebne prilagodljivosti pri uporabi izvedbenih ukrepov v skladu z osnovnim pristopom ocene tveganja; potrebo po zagotovitvi skladnosti z drugo zakonodajo EU na tem področju; potrebo po zaščiti Evropske unije, njenih držav članic in njihovih državljanov pred posledicami pranja denarja in financiranja terorizma.
Obrazložitev
Ker bi Direktiva uvedla sprejetje izvedbenih ukrepov, je treba preprečiti vsako prekomerno zakonsko urejanje na tem področju. Vsaj v uvodni izjavi mora biti razločno sklicevanje na ustrezno posvetovanje z zainteresiranimi strankami za sprejetje izvedbenih ukrepov s strani Komisije. Določeno mora biti tudi zagotavljanje uravnavanja stroškov in dajatev.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 29 a (novo)
(29a) V tej direktivi „ustanova, pravna organizacija in sklad“ ne vključujejo:
(i) ustanove, pravne organizacije ali sklada, katerih skupni dolg je izdan in priznan v bilanci stanja družbe, ki kotira na priznani borzi;
(ii) ustanove, pravne organizacije ali sklada, ki so nastali zaradi smrti katere koli osebe z oporoko ali brez nje;
(iii) ustanove, pravne organizacije ali sklada, ki za skupno lastništvo premoženja zahteva zakonodajo katere koli države članice.
Obrazložitev
Večina dolgov, ki jih izdajo družbe in s katerimi upravljajo institucije iz EU, temelji na zaupanju. Zato so bili ti dolgovi vključeni v Direktivo nenamensko zaradi njene razširitve na upnike. Vendar pa to ni bil namen sestavljavcev, saj je vsako tveganje pranja denarja na tem področju že urejala uredba o finančnih storitvah, ki se ne sme podvajati. Brez tega predloga spremembe bi bila Direktiva izredno moteča za obvezniški trg v Evropski uniji.
S to direktivo so zahteve glede pranja denarja razširjene na sklade. Skladi pogosto nastanejo samodejno v primeru smrti v Združenem kraljestvu in na Irskem. V primeru smrti brez oporoke so na primer skladi s statutom predpisani kot zadeva angleškega prava. Nova direktiva ne pokriva urejanja dedovanja v drugih državah članicah, ta pojasnitev pa zagotavlja, da sta Združeno kraljestvo in Irska obravnavana enako kot druge države članice.
S to direktivo so zahteve glede pranja denarja razširjene na sklade. Skladi so obvezna značilnost skupnega lastništva zemlje v Angliji in na Irskem. Ti skladi skupnega lastništva morajo biti izključeni iz Direktive. Direktiva ne pokriva razmer skupnega lastništva drugje po Evropi. S to razjasnitvijo sta Združeno kraljestvo in Irska usklajena z drugimi državami članicami. Za nakup ali prodajo zemlje bo veljal obstoječ nadzor pranja denarja.
Predlog spremembe
10
Člen 1, odstavek 1
1. Države članice zagotavljajo, da pranje denarja velja za kaznivo dejanje.
1. Države članice zagotavljajo, da pranje denarja in financiranje terorizma veljata za kaznivi dejanji.
Obrazložitev
Čeprav področje uporabe Direktive sorazmerno ustrezno vključuje financiranje terorizma, mora biti slednji obravnavan ločeno od pranja denarja. Financiranje terorizma v praksi ni sredstvo za pranje denarja, ampak samostojno kaznivo dejanje.
Predlog spremembe
11
Člen 1, odstavek 2 pododstavek 1(d)
(d) zagotavljanje ali pridobivanje zakonite lastnine, na kakršen koli način, z namenom ali vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za terorizem;
črtano
Obrazložitev
Financiranje terorizma mora biti izvzeto iz opredelitve pranja denarja in opredeljeno ločeno.
Čeprav področje uporabe Direktive sorazmerno ustrezno vključuje financiranje terorizma, mora biti opredelitev slednjega obravnavana ločeno od pranja denarja. Financiranje terorizma v praksi ni sredstvo za pranje denarja, ampak samostojno kaznivo dejanje.
Predlog spremembe
12
Člen 1, odstavek 2 a (novo)
2a. Za namene te direktive se naslednje ravnanje, če se opravi namenoma, obravnava kot financiranje terorizma:
(a) zagotavljanje ali pridobivanje zakonite lastnine, na kakršen koli način, z namenom ali vedoč, da bo uporabljena, delno ali v celoti, za terorizem;
(b) udeležba pri zagrešitvi katerega koli od zgoraj omenjenih dejanj, dogovarjanje zanje, poskus zagrešitve teh dejanj ter pomoč, podpora, lajšanje in svetovanje glede zagrešitve teh dejanj.
Obrazložitev
Čeprav področje uporabe Direktive sorazmerno ustrezno vključuje financiranje terorizma, mora biti opredelitev slednjega obravnavana ločeno od pranja denarja. Financiranje terorizma v praksi ni sredstvo za pranje denarja, ampak samostojno kaznivo dejanje.
Financiranje terorističnih dejanj mora biti zato opredeljeno v ločenem odstavku v členu 1. Vključene so bile opredelitve iz predloga Komisije (glej člen 1(2), odstavek 1, uvod in pododstavke (d) in (e)); črka e je bila ustrezno skrajšana.
Predlog spremembe
13
Člen 1, odstavek 2 b (novo)
2b. Pranje denarja vključuje pridobivanje, posedovanje in uporabo premoženja, ki izhaja iz kaznive dejavnosti, v skladu s točko (c) v odstavku 2, ki vključuje okoliščine, v katerih je zadevna oseba storila kaznivo dejavnost, brez nadaljnjih transakcij.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe bi razjasnil opredelitev „pranja denarja“ iz člena 1 predlagane Direktive, ki je bila prenesena iz Druge direktive in vključuje pridobivanje, posedovanje ali uporabo premoženja, ki izhaja iz kaznive dejavnosti. Nekatere države so predvidevale, da to vključuje tudi posedovanje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji s strani storilcev kaznivega dejanja, ne da bi bilo pri tem potrebno dejansko pranje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji, medtem ko so druge države predvidevale, da se to nanaša samo na posedovanje sredstev, pridobljenih s kaznivimi dejanji druge osebe. Predlagana sprememba bo odpravila to premajhno jasnost.
Predlog spremembe
14
Člen 2, odstavek 1, točka 3 (b), uvod
(b) notarji in ostali neodvisni pravni strokovnjaki, kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji, ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju transakcij v zvezi z:
(b) notarji in ostali neodvisni pravni strokovnjaki, kadarkoli je plačilo izvršeno v gotovini in v znesku 15.000 EUR ali več, v primeru ko je transakcija izvedena v enkratnem postopku ali v večih, vendar le kadar v imenu in za svojo stranko sodelujejo pri kakršni koli finančni ali nepremičninski transakciji, ali kadar svojim strankam pomagajo pri načrtovanju ali opravljanju finančnih transakcij v zvezi z:
Obrazložitev
Ta predlog spremembe notarje in pravne strokovnjake enači s ponudniki storitev na splošno.
Namen je razjasnitev, da odvetniki in ostali neodvisni pravni strokovnjaki niso zajeti v Direktivi, razen če delujejo kot finančni posredniki.
Predlog spremembe
15
Člen 2, odstavek 2
2. Države članice lahko odločijo, da te direktive ne bodo uporabljale v primeru finančnih ustanov, ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja.
2. Države članice lahko odločijo, da te direktive ne bodo uporabljale v primeru finančnih ustanov ali notarjev in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov, ki le občasno ali v omejenem obsegu sodelujejo pri finančnih dejavnostih , navedenih v členu 2(1)(3)(b)(i) do (v), in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja.
Obrazložitev
Za enako obravnavanje pravnih strokovnjakov in finančnih institucij morajo imeti države članice možnost odločitve, da te direktive ne bodo uporabljale v primeru pravnih strokovnjakov, ki v dejavnostih, navedenih v členu 2(1) sodelujejo le občasno ali v omejenem obsegu, in pri katerih obstaja majhno tveganje pranja denarja.
Predlog spremembe
16
Člen 2, odstavek 2 a (novo)
2a. Države članice te direktive ne bodo uporabile v primeru notarjev in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov pri opravljanju poklicne dejavnosti, če za te velja načelo zaupnosti ali dolžnost varovanja poklicne skrivnosti, posebej ko gre za podatke, ki so jih pridobili pri preverjanju pravnega položaja svoje stranke, med opravljanjem funkcije zastopnika ali branilca stranke v ali v povezavi s sodnim, upravnim, arbitražnim ali spravnim postopkom, vključno s svetovanjem glede sprožitve ali izogiba postopka, ko so podatki pridobljeni pred, med ali po takšnem postopku.
Obrazložitev
Področje tretje direktive je strogo omejeno na odvetnike kot fizične osebe, kadar nastopajo v imenu stranke ali jo podpirajo pri načrtovanju ali izvedbi transakcije glede na pet določenih točk (člen 2(1 (3)(b)). Odvetniki zato ne smejo biti obvezani k prijavi ali poročanju o sumljivih transakcijah, ki sodijo zunaj zgoraj omenjenega področja določb.
Ker je eden od razlogov za oblikovanje tretje direktive uskladitev zakonodaje EU s Štiridesetimi priporočili Projektne skupine za finančno ukrepanje proti pranju denarja (FATF), je za resnično uskladitev direktive s Priporočili besedilo treba še dopolniti z nekaterimi izrazi.
Spremenjeno besedilo člena 20(2) je bilo dodano členu 2. Precejšnjo nejasnost je namreč predstavljala obvezanost odvetnikov k prijavi, ki je bila v direktivi navedena na dveh različnih mestih.
Predlog spremembe
17
Člen 3, točka (7), točka (f)
(f) vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za prekrške, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev.
(f) vsa kazniva dejanja s področij, navedenih v točkah (a) do (e) , in ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju več kot eno leto, ali v primeru držav, katerih pravni sistem vsebuje minimalni prag za prekrške, vsa kazniva dejanja, ki se kaznujejo z odvzemom prostosti ali varnostnim ali vzgojnim ukrepom v trajanju najmanj šest mesecev.
Obrazložitev
Trenutno predlagana definicija hudega kaznivega dejanja, ki temelji na dolžini trajanja zaporne kazni, je na ravni EU neustrezna in ne more zagotoviti ustrezne ravni harmonizacije ali uporabe direktive. Predlagana širitev območja veljavnosti bi pomenila preobremenitev za sistem. Predlog spremembe se poskuša osredotočiti na najpomembnejša kazniva dejanja, ki so praviloma povezana s pranjem denarja.
Predlog spremembe
18
Člen 3, točka 8, točka (a)
(a) fizično osebo, ki neposredno ali posredno poseduje ali nadzira 10 % ali več delnic ali glasovalnih pravic v pravni osebi, ali ki kako drugače primerljivo vpliva na vodenje pravne osebe, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(a) fizično osebo, ki ima neposredno 25 % ali več delnic, ki so bile izdane imetniku, ali volilnih pravic družbe , in kateri ni dovoljeno poslovati na uradni borzi in katere identiteta in lastništvo delnic sta bila uradno objavljena;
Obrazložitev
Prag 10 % je nezadosten in neizvedljiv. Ta prag bi se moral povečati na 25 %. Poleg tega ustanove in osebe, ki jih zajema ta direktiva, nimajo dostopa do javnih registrov, iz katerih bi pridobile identiteto in preverile identiteto delničarjev v podjetjih, ki niso na seznamu, in drugih pravnih organizacijah. Zaradi zahteve po identifikaciji in preverjanju dejanskega lastnika mora biti omogočen dostop do javno razpoložljivih virov podatkov (npr. registra ali uradnega glasila).
Predlog spremembe
19
Člen 3, točka 8, točka (b)
(a) fizično osebo, ki je končni koristnik , neposredno ali posredno, 10 % ali več premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije , ali ki vpliva na primerljivo količino premoženja ustanove, sklada ali podobne pravne organizacije, z izjemo družb, ki kotirajo na uradni borzi in morajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali primerljivim mednarodnim standardom spoštovati zahtevo po razkritju;
(b) fizično osebo, ki je neposredni koristnik najmanj 25 % premoženja ustanove ali sklada, in katerega opis je bil uradno objavljen, ko se je ta priključila pravni organizaciji ;
Obrazložitev
Prag 10 % je nezadosten in neizvedljiv. Ta prag bi se moral povečati na 25 %. Poleg tega ustanove in osebe, ki jih zajema ta direktiva, nimajo dostopa do javnih registrov, iz katerih bi pridobile identiteto in preverile identiteto delničarjev v podjetjih, ki niso na seznamu, in drugih pravnih organizacijah. Zato mora biti zaradi zahteve po identifikaciji in preverjanju dejanskega lastnika omogočen dostop do javno razpoložljivih virov podatkov (npr. registra ali uradnega glasila).
Predlog spremembe
20
Člen 3, točka 10
(10) „politično izpostavljene osebe“ pomeni fizične osebe, ki delujejo ali so delovale na vidnem javnem položaju, vključno z ožjimi družinskimi člani ali bližnjimi sodelavci takšnih oseb, katerih večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo povečano tveganje pranja denarja ;
(10) „politično izpostavljene osebe“ pomeni fizične osebe, ki delujejo ali so delovale na vidnem javnem položaju, vključno z osebami, opredeljenimi kot ožji družinski člani ali bližnji sodelavci takšnih oseb, katerih večje ali zapletene finančne ali poslovne transakcije predstavljajo razmere povečanega tveganja pranja denarja ;
Predlog spremembe
21
Člen 3, točka 11
(11) „ Poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal;
(11) „poslovni odnos“ pomeni poslovni, poklicni ali trgovinski odnos, ki je tesno povezan s pripadajočimi dejavnostmi institucij in oseb, ki so predmet te Direktive, in za katerega se ob vzpostavitvi stikov predvideva, da bo trajal;
Obrazložitev
Trenutna opredelitev še zdaleč ni natančna; vključevati mora ciljno naravnano sklicevanje na dejstvo, da je ustrezen „poslovni odnos“ samo tisti, ki je izrecno povezan s tipičnimi dejavnostmi, ki jih izvajajo institucije in osebe, ki morajo izpolnjevati obveznosti, določene v Direktivi.
Predlog spremembe
22
Člen 3, točka 12 a (novo)
(12a) „Neodvisni pravni strokovnjak“ pomeni člana pravno priznanega poklica, ki zagotavlja pravne nasvete in ki ga nadzira neodvisni samoregulativni organ s pooblastili za vzdrževanje reda.
Obrazložitev
Glede na to, da so pravni strokovnjaki omenjeni v uvodni izjavi 13, morajo biti prav tako pod ustreznimi pogoji omenjeni v besedilu Direktive.
Predlog spremembe
23
Člen 3, odstavek 1 a (novo)
Nič v tej direktivi ne zahteva identifikacije ali preverjanja dejanskega lastništva premoženja („premoženje“), ki vključuje
i) dolg, ki ga je izdala družba ali javni organ in kotira na zakonsko urejeni borzi; ali
ii) lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na zakonsko urejeni borzi;
in so last osebe, ki ima premoženje na zbirnem računu v imenu druge finančne institucije, ki deluje kot depozitna ustanova.
Obrazložitev
Večina dolgov, ki jih je izdala družba in s katerimi upravljajo institucije iz EU, temelji na zaupanju. Zato so ti dolgovi vključeni v Direktivo nenamensko, zaradi njene razširitve na upnike. Vendar pa to ni bil namen sestavljavcev, saj je vsako tveganje pranja denarja na tem področju že urejala uredba o finančnih storitvah, ki se ne sme podvajati. Brez tega predloga spremembe bi bila Direktiva izredno moteča za obvezniški trg v Evropski uniji.
Predlog spremembe
24
Člen 3, odstavek 1 b (novo)
Nič v tej direktivi ne zahteva identifikacije ali preverjanja dejanskega lastništva premoženja („premoženje“), ki vključuje dolg, ki ga je izdala družba ali javni organ in kotira na zakonsko urejeni borzi s strani osebe, ki jo je imenoval izdajatelj dolga, da bi deloval kot skrbnik izdaje dolga. Za namene te direktive, ko se takšno osebo imenuje za skrbnika, je izdajatelj stranka glede na določbo ustreznih skrbniških storitev.
Obrazložitev
Večina dolgov, ki jih je izdala družba in s katerimi upravljajo institucije iz EU, temelji na zaupanju. Zato so ti dolgovi vključeni v Direktivo nenamensko, zaradi njene razširitve na upnike. Vendar pa to ni bil namen sestavljavcev, saj je vsako tveganje pranja denarja na tem področju že urejala uredba o finančnih storitvah, ki se ne sme podvajati. Brez tega predloga spremembe bi bila Direktiva izredno moteča za obvezniški trg v Evropski uniji.
Predlog spremembe
25
Člen 4
Države članice lahko na področju, ki ga ureja ta direktiva, za preprečevanje pranja denarja sprejmejo ali obdržijo v veljavi strožje predpise.
črtano
Obrazložitev
Predlagana nova Direktiva bi presegala prejšnje direktive o pranju denarja. Zato ni potrebno, da države članice predpišejo nadaljnje določbe.
Predlog spremembe
26
Člen 6, točka (d)
(d) v primeru dvoma v verodostojnost ali ustreznost predhodno pridobljenih podatkov o identifikaciji stranke.
(d) v primeru dvoma v verodostojnost ali ustreznost obstoječih podatkov o identifikaciji stranke, ki so bili pridobljeni potem, ko je začela veljati ta direktiva.
Obrazložitev
Kot je navedeno zgoraj, bi ta določba zahtevala ustrezno skrbnost v zvezi s podatki o identifikaciji stranke, ki so obstajali pred začetkom veljavnosti Direktive. To bi pomenilo, da bi se morali izvajati pregledi obstoječih podatkov, kar bi bilo zelo zahtevno opravilo in bi strankam povzročilo veliko neprijetnosti. To zagotovo ni bil namen pripravljavcev osnutka predloga.
Predlog spremembe
27
Člen 7, odstavek 1, točka (b)
(b) kjer je primerno, identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov, potrebnih za potrditev identitete dejanskega lastnika, tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik; v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov pa se zagotovi tudi poznavanje lastništva ter strukture stranke;
(b) kjer je možno na osnovi neodvisnih, zanesljivih in javno dostopnih virov informacij, podatkov in dokumentov , identifikacijo dejanskega lastnika in sprejetje ukrepov, ki temeljijo na tveganju in so potrebni za potrditev identitete dejanskega lastnika, tako da ustanova ali oseba zagotovo ve, kdo je dejanski lastnik; v primeru pravnih oseb, skladov in podobnih pravnih ustanov pa se na osnovi tveganja zagotovi tudi poznavanje lastništva ter strukture stranke; postopek o skrbnosti se šteje kot izveden, če je bilo potrjeno pooblastilo za zastopanje stranke, ki je lahko v obliki ustrezno dodeljenih pooblastil o zastopanju ali pravnega zastopanja fizičnih oseb, podjetij, institucij in vseh vrst organizacij;
Obrazložitev
Obseg obveznosti, predlaganih v zvezi z identifikacijo in potrditvijo identitete dejanskega lastnika, mora biti nadaljnje pojasnjen s ponovitvijo dejstva, da vsebina člena 7(1)(b) zajema tiste obveznosti, ki so v določenih mejah in jih omogočajo posamezna nacionalna pravila. V številnih primerih – na primer če je mogoče najti potrebne podatke v javnih seznamih ali registrih – bi bilo dejansko nemogoče, da bi banke in finančni posredniki potrdili identiteto teh lastnikov in dejansko strukturo lastništva pravne osebe.
Predlog spremembe
28
Člen 8, odstavki 1, 1 a (novo) in 1b (novo)
1. Države članice od ustanov in oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja stranke pred ali med sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije za občasne stranke.
1. Države članice zahtevajo, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika izvrši pred sklepanjem poslovnega odnosa ali opravljanjem transakcije.
1a. Z odstopanjem od odstavka 1 morajo države članice dovoliti, da se preverjanje identitete stranke in dejanskega lastnika konča med sklepanjem poslovnega odnosa, če je to potrebno, da ni moteno normalno poslovanje in kjer je majhno tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. V takih situacijah morajo biti ti postopki končani, kakor hitro je to izvedljivo po začetnem stiku.
1b. Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a lahko države članice v zvezi s/z:
(i) življenjskim zavarovanjem dovolijo preverjanje identitete upravičenca v skladu s politiko, ki velja po sklenitvi poslovnega odnosa. V takih primerih mora biti preverjanje izvedeno v času izplačila ali pred izplačilom oziroma v času, ko upravičenec namerava uresničiti pravice, podeljene v skladu s politiko, ali pred tem;
(ii) skladi, ustanovljenimi v državi članici,
(a) pod pogojem, da so skrbniki in ustanovitelji v času ustanovitve sklada državljani države članice in
(b) pod pogojem, da skrbniki ostanejo državljani te države članice,
dovolijo preverjanje identitete upravičenca sklada, ki se izvrši po sklenitvi poslovnega odnosa. V vseh takih primerih morajo skrbniki izvršiti preverjanje v času dodelitve temu upravičencu ali pred tem in države članice lahko dovolijo, da identifikacija in preverjanje tretje stranke ni potrebno s pristopom, ki temelji na tveganju.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe nadaljuje uporabno pojasnitev življenjskega zavarovanja, ki je vsebovano v besedilu Sveta, enako obravnava sklade. To pomeni, da se pregledi pranja denarja lahko izvajajo le takrat, ko je denar dejansko iz sklada izplačan upravičencu. Takšno spreminjanje besedila osredotoči odgovornost na upravičenca do sklada ob ustreznem času in odstrani preglede tretjih strank le pri skladih v EU. Prav tako nekateri prihodnji upravičenci mogoče ne bodo spoznali, da uživajo koristi (sklad lahko določi datum ali možen dogodek, preden upravičenec prejme korist). To bi spodkopalo namen ustanovitelja, da preveri identiteto upravičencev na začetku poslovnega razmerja, ker bi jih to obvestilo o obstoju sklada.
Predlog spremembe
29
Člen 8, odstavek 2
2. Države članice zahtevajo, da ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti določb v točkah (a), (b) in (c) člena 7(1), ne sme odpreti računa, skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki.
2. Države članice zahtevajo, da lahko ustanova ali oseba, ki ne more izpolniti določb v točkah (a), (b) in (c) člena 7(1), odpre račun samo pod pogojem, da je dovolj ustreznih zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da v imenu stranke niso opravljene finančne transakcije, dokler ni dosežena končna razjasnitev na osnovi popolne usklajenosti z zgoraj omenjenimi določbami; v primeru nadaljnjega neupoštevanja zgoraj omenjenih določb zadevna ustanova ali oseba ne sme skleniti poslovnega odnosa ali opraviti transakcije, ali pa prekine poslovni odnos in enoti za finančni nadzor v skladu s členom 19 poda poročilo o stranki. Tiste dejavnosti, katerih pravni status zavezuje opravljanje storitev do mej z nezakonitostjo, so izvzete iz zahteve po prepovedi.
Obrazložitev
Kreditne ustanove se ne sme prisiliti k prenehanju poslovnega razmerja ali jim prepovedati vstop v poslovno razmerje, če ne morejo izpolniti vseh začasnih postopkov KYC – če so zmožne izpolnjevati te zahteve po razumnem časovnem obdobju. Prepoved se uporabi le v primerih, ko kreditne ustanove resnično ne morejo izpolnjevati zahtev KYC. Ta položaj je še posebej težaven, če zakonodajalec EU potrdi definicijo „dejanskega lastnika“ iz trenutnega predloga, ker kreditne ustanove ne morejo pridobiti zahtevanih podatkov od podjetij ali javnih registrov. Kombinacija teh dveh določb bi lahko imela resne neželene učinke na financiranje podjetij (zlasti malih in srednje velikih podjetij) in negativen vpliv na gospodarstvo. Še več: ta določba lahko resno spodkoplje interese organov pregona pri spremljanju poslovnih dejavnosti oseb, za katere se sumi, da so vključene v kazniva dejanja ali teroristične dejavnosti in s tem ovirajo prizadevanja organov po spremljanju takšnih primerov.
Predlog spremembe
30
Člen 8, odstavek 3
3. Države članice od ustanov ali oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja tako novih kot tudi obstoječih strank, kadar je to potrebno, in na osnovi ocene tveganja.
3. Države članice od ustanov ali oseb, zajetih v tej direktivi, zahtevajo skrben pregled poslovanja tako novih kot tudi obstoječih strank, kadar je to potrebno, katerih podatki so bili prejeti po tem, ko je ta direktiva začela veljati, in na osnovi ocene tveganja.
Obrazložitev
Kot je navedeno zgoraj, bi ta določba zahtevala skrbnost pri podatkih o identifikaciji stranke, ki so obstajali pred začetkom veljavnosti Direktive. To bi pomenilo, da bi se morali izvajati pregledi obstoječih podatkov, kar bi bilo zelo zahtevno opravilo in bi strankam povzročilo veliko neprijetnosti. To zagotovo ni bil namen pripravljavcev osnutka predloga.
Predlog spremembe 3
1
Člen 10, odstavek 1, točka (a)
(a) kreditne in finančne ustanove držav članic ali tretjih držav izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja v skladu z mednarodnimi standardi in so obenem podvržene nadzoru glede spoštovanja teh zahtev;
(a) kreditne in finančne ustanove in neodvisni pravni strokovnjaki iz držav članic ali tretjih držav izvajajo zahtevane ukrepe proti pranju denarja v skladu z mednarodnimi standardi in so obenem podvrženi nadzoru glede spoštovanja teh zahtev;
Obrazložitev
Predlog spremembe položaj kreditnih in finančnih ustanov enači s položajem pravnih strokovnjakov, v primeru katerih bi sicer prišlo do diskriminacije. Odvetniku mora biti dovoljeno, da se zanaša na potrebno skrbnost, s katero ravna drugi pravni strokovnjak iz tretje države v skladu z mednarodnimi predpisi.
Predlog spremembe
32
Člen 10, odstavek 3, točka (c a) (novo)
(ca) financiranje zavarovalnih premij;
Obrazložitev
Financiranje zavarovalnih premij ima zelo nizko tveganje pranja denarja. Mnogi zavarovanci zahtevajo, da se zavarovalne premije za vozilo, hišo in posle plačajo v celoti na začetku zavarovalnega obdobja. Posojilodajalci so pripravljeni nakazati celoten znesek premije zavarovalnemu posredniku ali zavarovancu, posamezniki ali podjetja pa lahko vrnejo posojilo po obrokih. Če se zavarovanje prekliče in s tem posojilo, se kakršna koli vrnitev premije izplača posojilodajalcu in ne posamezniku ali podjetju, ki sklene zavarovanje. Za posojilo, ki je vezano na premijo, se mora dovoliti izvzetje, ker je tveganje pranja denarja zelo nizko.
Predlog spremembe
33
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 2, točka (a)
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokazov in listinskih dokazil ;
(a) ugotavljanje identitete stranke s pomočjo spremljajočih dokumentov, podatkov ali informacij ;
Obrazložitev
Razvrstitev vseh transakcij, ki niso neposredne, saj visoko tveganje ne upošteva profilov tveganja posameznih izdelkov in je v nasprotju s ciljem Direktive po pristopu, ki bi bolj temeljil na tveganju. Posojilodajalci bi morali biti sposobni elektronsko preveriti identiteto. Zahteva po dodatnih listinskih dokazilih bi pomenila bistveno povečanje upravnega bremena in dodatna tveganja za varnost (pri listinah, poslanih prek nezanesljivih poštnih sistemov). Mnogi posojilodajalci so veliko naložili v razvoj elektronskega sistema za preverjanje. Če bi se elektronski postopki preverjanja umaknili v korist ročnih pregledov, bi stranke utrpele veliko nepotrebnih neprijetnosti.
Predlog spremembe
34
Člen 11, odstavek 1, točka (b)
(b) dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani ustanov, zajetih v tej direktivi;
(b) dopolnilne ukrepe za preverjanje ali potrditev predloženih listin, ali pa dodatno potrditev s strani ustanov ali oseb , zajetih v tej direktivi;
Obrazložitev
Ne obstaja razlog, zakaj je izdaja dodatne potrditve dovoljena le ustanovam in ne osebam.
Predlog spremembe
35
Člen 11, odstavek 1, pododstavek 4, točka (a)
(a) vzpostavijo primerne sisteme za obvladovanje tveganja, s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
(a) vzpostavijo primerne postopke, ki temeljijo na oceni tveganja , s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba;
Obrazložitev
Izraz „sistemi za obvladovanje tveganja“ je preveč nejasen in ne pomeni delujočega orodja, ki bi uveljavil izboljšan skrben pregled poslovanja stranke pri politično izpostavljenih osebah. Ustanove in osebe, ki jih zajema ta direktiva, morajo dejansko izvajati primerne postopke in politike, s katerimi lahko ugotovijo, ali je stranka politično izpostavljena oseba. Na podlagi teh postopkov in politik bi morale te ustanove in osebe po potrebi vzpostaviti primerno upravljanje informacijske tehnologije. V vseh primerih je izraz „sistemi za obvladovanje tveganja“ neprimeren.
Predlog spremembe
36
Člen 11, odstavek 2
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko ali korespondenčno banko, ki navidezni banki dovoljuje uporabo svojih računov.
2. Države članice kreditnim ustanovam prepovedujejo, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom z navidezno banko.
Obrazložitev
Prepoved kreditnim ustanovam, da sklenejo ali nadaljujejo s korespondenčnim bančnim odnosom s korespondenčno banko, ki dovoljuje uporabo svojih računov navideznim bankam (tj. posredno razmerje s korespondenčnimi bankami), v praksi ne more veljati, ker banke ne bi imele sredstev, s katerimi bi preverile, ali imajo njihove stranke razmerje z navideznimi bankami. Obveznost poznati „strankino stranko“ na splošno ne deluje, ne glede na to, ali je stranka druga kreditna ustanova, pravna oseba ali fizična oseba. Ta neuporabna določba bi vodila le k birokraciji in birokratskim zadevam, tj. k pošiljanju in evidentiranju vprašalnikov brez možnosti preverjanja.
Predlog spremembe
37
Člen 12, odstavek 1
Države članice lahko dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje ukrepov iz členov 7(1) (a), (b) in (c) zaupajo tretjim osebam.
Države članice lahko dovolijo ustanovam in osebam, zajetim v tej direktivi, da izvajanje ukrepov iz členov 7(1) (a), (b) in (c) zaupajo tretjim osebam, prav tako zajetim v tej direktivi.
Obrazložitev
Predlog spremembe ponuja prednosti, ki izhajajo iz možnosti vključitve tretjih oseb v izvajanje ukrepov; po trenutnemu predlogu se bi morali tisti, ki jih direktiva zajema, zelo dosledno držati upoštevanja in se tako zaščititi pred odgovornostjo, s čimer bi onemogočili vse prednosti tega sistema.
Predlog spremembe
38
Člen 12, odstavek 2
Vendar končno odgovornost nosi ustanova ali oseba, zajeta v tej direktivi, ki zaupa tretji osebi.
Končno odgovornost nosi tretja oseba v takšnih primerih .
Obrazložitev
Direktiva omogoča tistim, ki jih zajema, da zaupajo tretjim osebam izvajanje skrbnih pregledov iz člena 12. Vendar pa hkrati ostane končna odgovornost pregledov v okviru ustanove ali osebe, ki jo zajema področje uporabe Direktive. Čeprav lahko to pravilo poveča pripravljenost tretjih oseb, da predložijo podatke, ne zmanjšuje znatnega bremena na ustanove ali zadevne osebe. Ob soočenju s končno odgovornostjo zanje ni spodbude, da zaupajo podatkom uvajalca brez dvojnega pregledovanja, kar pomeni, da bi bili v praksi pregledi identifikacije v vsakem primeru dvojni.
Predlog spremembe
39
Člen 12 a (novo)
Člen 12a
V vsakem primeru vsaka država članica prepozna in sprejme nacionalne zakone katere koli druge države članice, ki izhajajo iz izvajanja te direktive, in so popolnoma usklajeni z njenimi nacionalnimi zakoni. Posledično se od ustanov in oseb, ki so predmet te direktive, v eni državi članici zahteva, da sprejmejo postopke za identifikacijo stranke, ki jih izvajajo sami v svojih podružnicah, hčerinskih družbah in povezanih družbah, ali prek njih, v kateri koli drugi državi članici v skladu z nacionalnimi zakoni te druge države članice, ki izhajajo iz izvajanja te direktive.
Obrazložitev
Trenutno ni skladnosti pri uvajanju Druge direktive o pranju denarja v posamezni državi članici (države članice imajo različne zahteve pri preskriptivnih zahtevah po dokumentih v zvezi z identifikacijo stranke). Ta napaka se kaže v dodatnih stroških strank in urejenih poslov, v omejevanju posla v Evropski uniji na praktični ravni in v dajanju nepoštene prednosti eni državi na račun druge, odvisno od tega, kako različna bi lahko bila raven zahtev.
Predlog spremembe
40
Člen 14, odstavek 2
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika.
Tretje osebe ustanovi ali osebi, h kateri napotijo stranko, takoj posredujejo pomembne kopije identifikacijskih in verifikacijskih podatkov ter ostalih pomembnih listin o identiteti stranke ali dejanskega lastnika, z izjemo, da ta in prejšnji odstavek za neodvisne pravne strokovnjake veljata le, če s tem soglašajo njihove stranke.
Obrazložitev
V primeru, da pravni strokovnjaki podatke posredujejo brez dovoljenja stranke, bi to pomenilo kršitev obveznosti, ki izhajajo iz poslovnega odnosa med stranko in odvetnikom.
Predlog spremembe
41
Člen 21, odstavek 3 a (novo)
Tiste dejavnosti, katerih pravni status zavezuje opravljanje storitev do mej z nezakonitostjo, so izvzete iz zahteve po prepovedi.
Obrazložitev
Nesprejemljivo je, da se strokovne izvajalce, za katere se sumi dejavnost pranja denarja, izvzame iz izvajanja njihovih lastnih storitev (člen 21), če jih tako pouči enota za finančni nadzor.
Zakonodajalec lahko na področju zasebnih transakcij določi le jasno, nedvoumno in nedispozitivno mejo moči do zavrnitve zagotavljanja strokovne storitve, ob varstvu pravice posameznikov, da oblikujejo lastne pravne organizacije ob izvajanju svojih ustavnih gospodarskih svoboščin.
To pravilo zagotavlja, da se lahko storitev zavrne le v primeru, ko je nedvoumno (dvom ni dovolj) protipravna; pravnih hipotez o začasni opustitvi ni.
Predlog spremembe
42
Člen 25, odstavek 1
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so enoti za finančni nadzor v skladu s členi 19, 20 in 21 posredovali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja.
Ustanove in osebe, zajete v tej direktivi, ter njihovi direktorji in zaposleni, z izjemo samostojnih pravnih strokovnjakov, ki nudijo pravne nasvete strankam ali kateri koli osebi v zvezi s sodnimi postopki, prizadetim strankam ali ostalim tretjim osebam ne razkrijejo, da so enoti za finančni nadzor v skladu s členi 19, 20 in 21 posredovali podatke, ali da poteka oziroma bo stekla preiskava o pranju denarja
Obrazložitev
Pravni strokovnjaki morajo obdržati pravico do obveščanja stranke ter tako izpolniti posebno dolžnost, ki jo imajo do stranke.
Predlog spremembe
43
Člen 25, odstavek 1 a (novo)
Obveznosti o nerazkrivanju se ne sme uporabljati, če za osebo ali ustanovo, zajeto v tej direktivi, veljajo posebne obveznosti o razkrivanju informacij v skladu z nacionalno zakonodajo.
Predlog spremembe
44
Člen 29, odstavek 2 a (novo)
Države članice zagotovijo objavo prečiščenega pregleda teh statističnih poročil.
Obrazložitev
Statistike o številu preiskav, sodnih pregonov in obsodb zaradi poročil o sumljivi dejavnosti je treba izboljšati. V zvezi s tem bi morale statistike poleg števila poročil o sumljivih transakcijah zajemati tudi nadaljevanje teh poročil, število preiskanih primerov, število preganjanih oseb in število obsojenih oseb.
Predlog spremembe
45
Člen 37, odstavek 1, uvodni del
1. Da bi v boju proti pranju denarja upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno uporabo te direktive, Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:
1. Da bi v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma upoštevali tehnični razvoj in da bi zagotovili enotno uporabo te direktive, Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 38(2), sprejme naslednje izvedbene ukrepe:
Obrazložitev
Ta predlog spremembe nadaljuje predlog spremembe, da je treba financiranje terorizma določiti kot posebno kaznivo dejanje poleg definicije pranja denarja (glej predlog spremembe odstavka 1 člena 1 in odstavka 3 (novo) člena 1).
Predlog spremembe
46
Člen 37, odstavek 1(a)
(a) razlago tehničnih vidikov definicij iz člena 1(2 ) in člena 3(2)(a) in (d), (5), (8), (9), (10), (11) in (12);
(a) razlago tehničnih vidikov definicij iz člena 1(2 ) in 2a in člena 3(2)(a) in (d), (5), (8), (9), (10), (11) in (12);
Obrazložitev
Ta predlog spremembe nadaljuje predlog spremembe, da je treba financiranje terorizma določiti kot posebno kaznivo dejanje poleg definicije pranja denarja (glej predlog spremembe odstavka 1 člena 1 in odstavka 3 (novo) člena 1).
Predlog spremembe
47
Člen 38, odstavek 1
1. Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja, v nadaljevanju »Odbor«.
1. Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja, v nadaljevanju »Odbor«, ki Evropskemu parlamentu in Svetu skupaj s Komisijo predloži letno poročilo o svojih dejavnostih in posvetovanjih.
Obrazložitev
Vprašanja, obravnavana v okviru Odbora, niso le tehnične narave in zadevajo tudi splošno delovanje in vsebino direktive. Zato je treba zagotoviti demokratičen nadzor.
Predlog spremembe
48
Člen 39
V treh letih po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaj vsaka tri leta po tem Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
V treh letih po začetku veljavnosti te direktive in nato vsaka tri leta po tem Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Poročilo se sklicuje zlasti na področja, ki jih je treba pregledati, kot določa člen 2 Uredbe 2001/97/ES.
Obrazložitev
Zagotovitev, da se pregled, ki ga zagotavlja druga direktiva (Direktiva 2001/97/ES), izvaja tudi v tretji direktivi.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pristojni odbor
LIBE
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
JURI 27.10.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Diana Wallis 22.11.2004
Obravnava v odboru
20.1.2005
2.2.2005
7.3.2005
Datum sprejetja sprememb
7.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
13
5
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Berger, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Klaus-Heiner Lehne, Marcin Libicki, Alain Lipietz, Antonio López-Istúriz White, Viktória Mohácsi, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Daniel Stroz, Theresa Villiers, Diana Wallis, Nicola Zingaretti, Jaroslav Zvěřina
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Nuno Alvaro, Jean-Paul Gauzès, Luis de Grandes Pascual, Adeline Hazan, Barbara Kudrycka, Kurt Lechner, Evelin Lichtenberger, Arlene McCarthy, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, József Szájer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Harald Ettl
27.1.2005
MNENJE Odbora za peticije
za Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
(KOM((2004)0448) – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Luciana Sbarbati
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Parlament je že obravnaval kočljivo vprašanje v zvezi z usklajevanjem potrebe po vzdrževanju javnega reda in varnosti ter potrebe po varstvu temeljnih pravic. Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je pred nedavnim predložil samoiniciativno poročilo o prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice (Bourlangesovo poročilo [ A6-0010/2004 ], ki je bilo sprejeto 14. oktobra 2004 [T6-0022/2004]) (in zagotovil njegov sprejem s strani Parlamenta) ter predlog spremembe (sprejet na plenarni seji s 329 glasovi za), ki predvideva predhodno ocenjevanje vseh novih predlogov zakonodajnih aktov z vidika podpore temeljnih pravic. Predhodna ocena, s katero se zagotovi, da so podprte temeljne pravice iz Listine o temeljnih pravicah EU, bo potrebna za vse zakonodajne akte EU ali ES.
Zato predlog direktive o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja (vključno z namenom financiranja terorizma) spada v sivo območje, kjer se lahko izkaže, da je treba posamezne pravice in svoboščine žrtvovati zaradi višjega splošnega interesa preprečevanja in zatiranja teroristične dejavnosti. Kot kaže, se zakonodajalec vsekakor zaveda nevarnosti, da lahko področje uporabe predlagane zakonodaje povzroči navzkrižje interesov – in sicer tako močno, da v zadnji uvodni izjavi predloga (uvodna izjava 29) poudari, da direktiva „spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava“ Pogodba iz Nice (ki je zdaj vključena v drugi del Ustavne pogodbe), in da je v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah.
Vendar pa vsebina določb predloga vključuje le navadno navedbo načela pod ravnijo politične etike, sprejete s strani Parlamenta, ki si že od razglasitve Listine v Nici pri izvajanju svojih pooblastil, ki so mu bila dodeljena kot instituciji, prizadeva za upoštevanje vsebine omenjene listine. V svojem mnenju o Ustavni pogodbi priznava, da vse institucije zavezuje ista obveznost: vključitev Listine o temeljnih pravicah EU v del II Ustave, kar pomeni, da se morajo s standardi Pogodbe o Ustavi za Evropo ujemati vse določbe prava Evropske Unije in vse dejavnosti institucij Evropske unije ali dejavnosti, ki temeljijo na pravu Evropske unije (predlog resolucije EP o Pogodbi o Ustavi 2004/2129(INI) ).
Tudi Komisija je vedno izkazovala svojo željo, da sprejme podoben proaktiven pristop k Ustavni pogodbi, kot je poudaril njen nekdanji predsednik gospod Prodi v sporočilu svojim uslužbencem ob zaključku zadnje medvladne konference: „Vključitev Listine o temeljnih pravicah v to besedilo ter jasen izraz vrednot in ciljev EU in temeljnih načel, ki veljajo za odnose med EU in njenimi državami članicami, pomenijo, da lahko to temeljno besedilo opišemo kot našo Ustavo“.
V primeru Peticije 693/2003
Peticija o običajnih dejavnostih odvetnikov pri svetovanju strankam in zastopanju strank pred sodiščem bi lahko temeljne pravice in svoboščine bile ogrožene. To velja za varstvo osebnih podatkov (II-68 Ustavne pogodbe), svobodo izražanja in obveščanja (II-71 Ustavne pogodbe), svobodo izbire poklica in pravico do dela (II-75.2 Ustavne pogodbe) ter pravico do pritožbe pri nepristranskem sodniku. Kot vlagatelji peticije podrobno dokazujejo, neodvisnost odvetnika (ki je potrebna za zagotovitev, da „ima vsakdo možnost svetovanja, obrambe in zastopanja“ – II-107 Ustavne pogodbe) temelji na varstvu zaupnosti v zadevah strank. Zahteve v zvezi z zagotavljanjem podatkov, navedene v Poglavju III obravnavanega predloga, bi ogrozile neodvisnost in zaupnost. Odvetnik, ki mora razkriti sumljivo transakcijo enoti za finančni nadzor, postane pomožni zastopnik države. V zvezi s tem je treba poudariti, da je Sodišče Evropskih skupnosti
Sodba z dne 17. oktobra 1995, the Queen/Minister of Agriculture, Fisheries and Food, ex parte Fishermen's Organisation and others, odstavek 55, in sodba z dne 7. avgusta 1996, Commission v. Belgium, odstavka 31 in 32. vedno menilo, da so omejitve izvajanja lastninske pravice in pravice do svobodnega opravljanja poklicne dejavnosti sprejemljive, če so dejansko potrebne za doseganje ciljev splošnega interesa in če ne predstavljajo – glede na zastavljeni cilj – nesorazmernega in nesprejemljivega bremena, ki lahko spodkoplje bistvo zagotovljenih temeljnih pravic.
Zaupen odnos, ki je bistven za sklenitev pogodbe med odvetnikom in stranko, predvideva, da se lahko slednji odkrito zaupa svetovalcu in da lahko odvetnik – ki dela nepristransko – svoji stranki primerno pravno svetuje. Če pa se od odvetnika že od samega začetka poslovanja s stranko zahteva, da pravzaprav dela v imenu tretje stranke in da izvede predhodno preiskavo, s katero preveri identiteto stranke in osnovni namen strankine zahteve v zvezi s svetovanjem, bo razvrednotil svojo vlogo. Če pa ne obstaja več odvetnik, ki učinkuje kot filter, bo še težje preprečiti storitve kaznivih dejanj – kar je pravo nasprotje od tega, kar želi doseči obravnavana zakonodaja.
Peticija 693/03 se nanaša na Direktivo 2001/97/ES, ki spreminja prejšnjo Direktivo 91/308/EGS, ki naj bi jo razveljavil nov predlog. Vendar pa Komisija v obrazložitvenem memorandumu poudarja, da „mora nova direktiva graditi na sedanjem pravnem redu in da [...] obstoječe določbe, zlasti v zvezi z dejavnostmi in poklici, ne bi smele biti vprašljive, kjer to ni potrebno.“ 7. decembra je bil svet Ecofin pazljiv in zato ni ponovno začel razprave o vprašanju, ki je bil predmet težavnega spravnega postopka leta 2001. Vendar pa peticijo podpirajo strokovna združenja v Franciji, Belgiji, Nemčiji, Italiji, Španiji in na Poljskem ter evropska odvetniška združenja. Od leta 2001 morajo zainteresirane stranke trpeti posledice tega nazadnjaškega tolmačenja pravice. V skladu s členom 2 Direktive 2001 je Komisija morala predložiti (tri leta po začetku veljavnosti direktive) poročilo, ki je ocenilo način ravnanja z odvetniki in drugimi neodvisnimi pravnimi strokovnjaki. Komisija mora še začeti ravnati v skladu s to zahtevo. Res je, da je v tem času Delovna skupina za finančno ukrepanje (FATF – Financial Action Task Force) predložila 40 priporočil za boj proti terorizmu in njegovemu financiranju, vendar pa to ne opravičuje splošnega zavračanja številnih protestov zainteresiranih strank, ki so pozivale k podpori temeljnih pravic in svoboščin. Trditev, da je bil glavni vzrok za odločitev o razveljavitvi obstoječih direktiv, med drugim, potreba po jasnosti, še zdaleč ni jasna, če gre soditi po branju novega besedila, ki ga sestavlja celih 43 členov. Novo besedilo razlikuje (na težko razumljiv način) med poenostavljenimi in razširjenimi zahtevami glede potrebne skrbnosti ter prepoveduje kakršno koli razkritje dejstva, da so podatki posredovani enoti za finančni nadzor (čeprav je dovoljeno neke vrste odstopanje v primeru notarjev in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov [glej člen 25(2)], medtem ko je nov Odbor za preprečevanje pranja denarja v skladu s členoma 37 in 38 pridobil veliko možnost presoje pri izvajanju tehničnih vidikov in izbiri različnih podrobnih pravil prepoznavanja. Omenjeno je pomembno zaradi tako imenovane uskladitve med zahtevami pravne varnosti in zahtevami javnega reda.
Nerešeno pa ostaja jezikovno vprašanje iz peticije 177/2002 (predložil Consejo General de la Abogancia Española ) v zvezi z dvomljivim prevodom dela besedila v več jezikov, v skladu s katerim so nekateri neodvisni pravni strokovnjaki (vključno z odvetniki) oproščeni obveznosti, da morajo zagotoviti podatke v okviru preverjanja pravnega položaja svojih strank (glej člen 6(3) Direktive 2001/97/ES in člen 20(2) obravnavanega predloga). To pa je zelo nejasen in nedoločen koncept, pri katerem vztraja Komisija – španskim vlagateljem peticije je dala nekoliko zapleten odgovor. Poudariti je treba, da so druge države članice FATF (od Kanade do ZDA) – v interesu varstva pravice do obrambe posameznika – zagotovile moratorij na izvajanje 40 priporočil, namenjenih preprečevanju pranja denarja. Poleg tega so po švicarskem pravu dejavnosti odvetnikov in notarjev jasno izključene iz ukrepov za preprečevanje pranja denarja, s čimer se priznava, da ima v takšnih primerih prednost poklicna tajnost.
Zato odbor poziva k umiku predloga in k njegovi ponovni predložitvi po izvedbi predhodne ocene iz Bourlangesovega poročila ( A6-0010/2004 ) in/ali pripravi ocenjevalnega poročila iz člena 2 Direktive 2001/97/ES. Odbor poziva tudi k sprejemu naslednjih predlogov sprememb besedila:
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za peticije poziva Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Člen 2, odstavek 1, točka 3 b
(b) notarje in druge neodvisne pravne strokovnjake, ko sodelujejo pri kakršnih koli finančnih ali nepremičninskih poslih v imenu svoje stranke in za svojo stranko ali pa pomagajo pri načrtovanju ali izvajanju poslov za svojo stranko v zvezi z:
(i) nakupom in prodajo nepremičnine ali pravnih oseb;
(ii) upravljanjem denarja, vrednostnih papirjev ali drugih premoženjskih vrednosti stranke;
(iii) odprtjem ali upravljanjem bančnih, varčevalnih računov ali računov vrednostnih papirjev;
(iv) organizacijo sredstev, potrebnih za ustanovitev, delovanje ali upravljanje družb;
(v) ustanovitvijo, delovanjem ali upravljanjem fiduciarnih družb ali podobnih struktur;
(b) odvetnike, notarje in druge neodvisne pravne strokovnjake, ko sodelujejo pri finančnih ali nepremičninskih poslih v imenu svoje stranke in za svojo stranko ali pa pomagajo pri načrtovanju ali izvajanju poslov za svojo stranko v zvezi z:
(i) nakupom in prodajo nepremičnine ali pravnih oseb;
(ii) upravljanjem denarja, vrednostnih papirjev ali drugih premoženjskih vrednosti stranke;
(iii) odprtjem ali upravljanjem bančnih, varčevalnih računov ali računov vrednostnih papirjev;
(iv) organizacijo sredstev, potrebnih za ustanovitev, delovanje ali upravljanje družb;
(v) ustanovitvijo, delovanjem ali upravljanjem fiduciarnih družb ali podobnih struktur,
pod pogojem da tako dobljeni podatki od njihovih strank niso povezani z dejavnostmi, za katere velja poklicna tajnost.
Predlog spremembe
2
Člen 3, točka 12a (novo)
(12a)med „dejavnosti, za katere velja poklicna tajnost“, štejejo preverjanje pravnega položaja strank s strani odvetnikov, notarjev in drugih nepristranskih pravnih strokovnjakov ter opravljanje nalog pri obrambi in/ali zastopanju strank v pravnih ali upravnih postopkih, in opravljanje dejavnosti, v katere so vključeni v okviru postopkov arbitraže in mediacije.
Predlog spremembe
3
Člen 10, odstavek 3a (novo)
3a. V vsakem primeru za posebne dejavnosti, pri katerih sodelujejo neodvisni pravni strokovnjaki, iz člena 3(12a) ne veljajo obveznosti, določene v členih 6, 7 in 8 te direktive, če ima dolžnost poklicne tajnosti prednost pred takšnimi obveznostmi.
Predlog spremembe
4
Člen 20, odstavek 2
2. Države članice niso dolžne uporabiti obveznosti iz člena 19(1) za notarje, neodvisne pravne strokovnjake, revizorje, zunanje računovodje in davčne svetovalce v zvezi s podatki, ki jih prejmejo od svojih strank ali dobijo o svojih strankah pri preverjanju pravnega položaja za svojo stranko ali pri izvajanju obrambe ali zastopanja omenjene stranke v sodnih postopkih ali v zvezi s sodnimi postopki, vključno s svetovanjem o sprožitvi ali izogibanju postopkov, ne glede na to, ali so ti podatki prejeti ali dobljeni pred, med takšnimi postopki ali po njih.
2. Države članice niso dolžne uporabiti obveznosti iz člena 19(1) za notarje, neodvisne pravne strokovnjake, revizorje, zunanje računovodje in davčne svetovalce v zvezi s podatki, ki jih prejmejo od svojih strank ali dobijo o svojih strankah pri preverjanju pravnega položaja za svojo stranko ali pri izvajanju obrambe ali zastopanja omenjene stranke v sodnih postopkih ali v zvezi s sodnimi postopki, vključno s svetovanjem o sprožitvi ali izogibanju postopkov, ne glede na to, ali so ti podatki prejeti ali dobljeni pred, med takšnimi postopki ali po njih, ali v okviru postopka arbitraže ali mediacije .
Predlog spremembe
5
Člen 20, odstavek 2, pododstavek 1a (novo)
V vsakem primeru za pravni nasvet, ki ni zagotovljen v nedvomnem okviru pranja denarja, velja izključno dolžnost poklicne tajnosti.
Predlog spremembe
6
Člen 21, pododstavek 3 (novo)
Kadar za neodvisne pravne strokovnjake velja dolžnost poklicne tajnosti, ti strokovnjaki niso zajeti v določbah iz tretjega odstavka.
Predlog spremembe
7
Člen 25, drugi odstavek
Če neodvisni pravni strokovnjaki, notarji, revizorji, računovodje in davčni svetovalci, ki opravljajo svoje delo kot neodvisni pravni strokovnjaki poskušajo stranko odvrniti od pravne dejavnosti, se to ne šteje za razkritje v smislu prvega odstavka.
Prepoved iz prvega odstavka se ne uporablja za tiste dejavnosti pravnih strokovnjakov, pri katerih ima prednost dolžnost poklicne tajnosti.
Predlog spremembe
8
Člen 39
V roku treh let po začetku veljavnosti te direktive in vsaj vsake tri leta po tem Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
V roku dveh let po začetku veljavnosti te direktive ( in v vsakem primeru pred začetkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo) in vsaj vsake tri leta po tem Komisija pripravi poročilo o izvajanju te direktive (s posebnim poudarkom na načinu ravnanja s poklicno tajnostjo odvetnikov in drugih neodvisnih pravnih strokovnjakov) in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0448 – C6‑0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pristojni odbor
LIBE
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
PETI
27.10.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja
Luciana Sbarbati 22.11.2004
Obravnava v odboru
18.1.2005
Datum sprejetja sprememb
18.1.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
6
4
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Robert Atkins, Manolis Mavrommatis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Richard Seeber, Rainer Wieland, Michael Cashman, Proinsias De Rossa, Miguel Angel Martinez Martinez, David Hammerstein Mintz, Marcin Libicki
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
POSTOPEK
Naslov
Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja, vključno z namenom financiranja terorizma
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0448 – C6-0143/2004 – 2004/0137(COD) )
Pravna podlaga
47(2) in 95 ES
Podlaga v Poslovniku
člen 51
Datum predložitve EP
30.06.2004
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
LIBE 27.10.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
CONT 27.10.2004
ECON 27.10.2004
IMCO 27.10.2004
JURI
27.10.2004
PETI
27.10.2004
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
CONT 30.11.2004
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
ECON 10.03.2005
Poročevalec Datum imenovanja
Hartmut Nassauer
13.09.2004
Prejšnji poročevalec
Poenostavljeni postopek Datum sklepa
Oporekanje pravni podlagi Datum mnenja JURI
/
Popravek finančne ocene sredstev Datum mnenja BUGD
/
Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odbor Datum sklepa na zasedanju
Posvetovanje z Odborom regij Datum sklepa na zasedanju
Obravnava v odboru
24.11.2004
21.02.2005
31.03.2005
26.04.2005
Datum sprejetja
26.04.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
47
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Mario Borghezio, Mihael Brejc, Maria Carlshamre, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Fausto Correia, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Lapo Pistelli, Martine Roure, Michele Santoro, Amalia Sartori, Inger Segelström, Frank Vanhecke, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Panayiotis Demetriou, Koenraad Dillen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jean Lambert, Antonio Masip Hidalgo, Vincent Peillon, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud, Kyriacos Triantaphyllides, Rainer Wieland
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
María Esther Herranz García, Girts Valdis Kristovskis
Datum predložitve – A6
3.5.2005
A6-0137/2005
Pripombe
