Boj proti terorizmu
Pravosodje in notranje zadeve
2007-09-05 - 17:59
Osrednja razprava plenarnega zasedanja je bila namenjena boju proti terorizmu. Poslanci so na to temo vložili več vprašanj Svetu EU, na katera sta odgovarjala portugalski minister za evropske zadeve Manuel Lobo Antunes in evropski komisar za pravosodje, svobodo in varnost Franco Frattini.
Minister Lobo Antunes je poudaril da "morajo države članice nadaljevati sodelovanje in okrepiti izvajanje skupne zakonodaje na področju boja proti terorizmu, ob spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, ki so temeljne vrednote naše družbe, saj tudi prispevajo k preprečevanju terorizma." Ker gre za globalno grožnjo, je treba tudi okrepiti stike s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami: "Ključno je nadaljevanje dialoga s sredozemskimi državami, v okviru mednarodnih organizacij, kot so Združeni narodi ter dialog z ZDA."
Portugalski minister je opisal strategijo EU za boj proti terorizmu, ki je usmerjena na štiri področja: preprečevanje, varovanje, pregon storilcev in reagiranje. Svet vsakih šest mesecev oceni izvajanje te strategije, kakor tudi strategije proti financiranju terorizma ter proti radikalizaciji in rekrutiranju. Na podlagi analiz Svet sprejme odločitve o dodatnih ukrepih - med njimi je predlog poostritve skupne zakonodaje o razstrelivih - samo izvajanje strategij pa je v pristojnosti držav članic.
"Sprejemanje zakonodaje na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah pa je počasno, ker zahteva soglasje v Svetu. Z ratifikacijo in začetkom veljavnosti reformne pogodbe bo postopek hitrejši, zdaj pa poteka sodelovanje tudi v takoimenovani skupini proti terorizmu ter prek Europola."
Komisar Frattini je ponovil zavezo Komisije za izvajanje skupne strategije proti terorizmu, "pri čemer je treba najti pravo ravnotežje med pravico do življenja in pravico do zasebnosti". Terorizem ostaja stalno prisotna grožnja, kar so poleg poletnih dogodkov v Veliki Britaniji potrdile prav nedavne aretacije osumljenih teroristov na Danskem in v Nemčiji. "Aretacije so dokaz učinkovitosti ukrepov za preprečevanje napadov in so odličen rezultat pristojnih služb," je komisar pohvalil danske in nemške organe pregona.
Komisija pripravlja vrsto zakonodajnih predlogov: akcijski načrt za varnost ravnanja z razstrelivi, ki bo uvedel evropsko bazo podatkov in sistem zgodnjega obveščanja v primeru zlorab, bo sprejeta novembra. Nova zakonodaja naj bi zlorabo spleta v teroristične namene opredelila koz kaznivo dejanje, EU pa bo kmalu uvedla tudi zakonodajo za vodenje evidenc letalskih potnikov, saj je "Unija vsaj toliko potencialna tarča kot ZDA, evidenca teh podatkov pa je pomembno orodje za zaščito evropskih državljanov".
Frattini je še ponovil nujnost medsebojnega zaupanja in izmenjave informacij med državami članicami, pri čemer pa mora biti oblikovan tudi ustrezen pravni okvir, in dodal: "Ne smemo pozabiti, da po zadnji raziskavi Eurobarometra prepričljiva večina - kar 84 odstotkov državljanov - močno podpira skupno delovanje EU v boju proti terorizmu."
Predstavniki političnih skupin
Manfred WEBER (EPP-ED, DE): "Na Danskem so zaprli teroriste, danes zjutraj so v Nemčiji zbudili ljudi z novico, da so pripravljali napad na letališče v Frankfurtu. Naša naloga je, da se s tem spoprimemo. Kakšen je evropski odgovor? Ugotoviti moram, da je nek zastoj, neka ohromitev, zaradi česar sem razočaran. Teroristi so povezani, mi pa čakamo, nič pomembnega nismo sprejeli. Tudi jaz sem za ocenjevanje, preverjanje ukrepov, rabimo pa nov elan. Teror je usmerjen proti našemu načinu življenja."
Jan Marinus WIERSMA (PES, NL): "Pomembno je da imamo danes to razpravo, da Evropski parlament postavlja vprašanja. Včasih obstajajo dvomi, ali sodelovanje zadostuje, ali Svet pravilno reagira. Malo dvomim, da vse to funkcionira - kdo bo naslednik koordinatorja, ki je odstopil? Mislim, da sodelovanje ni tako dobro, kot bi moralo biti. Kar bi hotel Frattini, bo možno izvesti le, če se bo s tem strinjal Svet in ga podpiral. Vprašanje je predvsem, kako lahko pritegnemo mlade, ki bi lahko bili žrtve radikalizacije - iskati moramo motive mladih, ki se pustijo radikalizirati in so pripravljeni izvajati teroristične akcije. Gre samo za mednarodno politiko ali za razvoj v politiki, npr. vedno večje siromaštvo v nekaterih državah? Vse to moramo videti in na to ustrezno reagirati. Očitno, da ima mlad človek v Afriki drugačne želje in potrebe kot v Evropi. Represivne akcije za to ne zadostujejo."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Spet smo priča zakonom, ki nam odvzemajo svoboščine. Nočem reči, da protiteroristični zakoni niso potrebni - včerajšnja aretacija treh osumljencev na Danskem in treh v Nemčiji - vse to kaže, da je grožnja stalno prisotna. A potrebujemo več sodnega sodelovanja, večjo učinkovitost Europola in Eurojusta, da se zagotovi vsaj minimalno postopkovno varstvo. Zanimivo je, kako ravna svet, kjer prevladuje desnica. Zakoni morajo biti proporcionalni grožnjam. Pravite, da imajo ZDA vodilno vlogo. Želimo, da bi imela Evropa ključno vlogo, želel bi, da se oceni učinkovitost evropske politike. (...) Pravite, da 85 odstotkov državljanov podpira evropske akcije. Ni dvoma, da jih podpirajo, toda ali ste se znašli na letališču, ko so starim gospem pobrali škarjice za nohte, ko je treba plačati prozorne plastične vrečke in preplačati vodo v plastenkah, naprodaj prek kontrolne točke. Dejstvo je, da je to nasprotno učinkom institucionalne zaščite. Samo svoboda lahko zagotovi varnost."
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Po tragičnih dogodkih v New Yorku, Londonu in Madridu je naša sposobnost obvladovanja terorizma večja. Potrebujemo pa korak naprej. Državljanske pravice ne smejo biti ovira. Državljani pričakujejo varnost. Sodobni terorizem je privedel do še nepoznanega pojava, do vojaka brez države, ki bi mu poveljevala - torej določila Ženevske konvencije odpadejo. Sprejeti moramo ustrezne ukrepe in se ne smemo lotevati nesmiselnih ukrepov."
Cem ÖZDEMIR (Zeleni/EFA, DE): "Danes smo slišali informacije iz Danske in Nemčije in ne govorimo o teoretičnem problemu, temveč o realnem. Torej ne moremo govoriti več, boljše, ampak moramo imeti koncept in ukrepe, ki se obnesejo v praksi. Nujno potrebujemo pregled ukrepov in pozdravljam namen komisarja. Državljane moramo prepričati, da so ukrepi potrebni, a hkrati dokazati, da so uspešni. Hočemo vedeti, kaj je bilo doslej storjenega v boju proti terorizmu in za to moramo imeti podatke. Teh doslej nismo dobivali, na primer od Cie. Gre tudi za moralni boj proti terorizmu in tega ne smemo zanemariti. Svet se mora zavedati, da je sodelovanje Evropskega parlamenta pri tem nujno potrebno. Veste, da je Evropsko sodišče večkrat odločilo, da nekateri ukrepi kršijo temeljne pravice in svoboščine in na vsak način me zanima, ali bo ocena, o kateri so govorili, poslana tudi parlamentu."
Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE): "Razpravljamo, kaj se dogaja znotraj EU, a morali bi pogledati širše. Od 11. septembra 2001 traja vojna, v katero se je vključila tudi zveza Nato, stanje v Afganistanu postaja podobno Iraku, v Iraku pa je stalno izredno stanje. V okviru teh sklepov se navajajo točke, ki jih države izvajajo ali naj bi jih. Nemški minister kar vse imenuje terorizem. Nihče ne omenja, da je število žrtev v Bagdadu ocenjeno kot srednje veliko, nihče ni omenil, da se vojake pošilja v vojno za dobiček, da so naše akcije samo povečale akcije teroristov in da se kršijo človekove pravice."
Johannes BLOKLAND (IND/DEM, DE): "Pogledati je treba nazaj, da bi lahko gledali naprej - kakšni so bili ukrepi, ali so bili uspešni ter ali niso v nasprotju z načeli pravne države. Nekatere zadeve je treba spremeniti, kot na primer glede ročne prtljage in tekočin. Kaj boste naredili na tem področju? Za leto 2001 obstajajo podatki, a treba jih je tudi obdelati. Po napadih v Londonu in Madridu se je pokazalo, da so podatki tudi tam obstajali, a niso bili obdelani. V knjigi o boju proti terorizmu piše, da je učinkovitost tega boja omejena, na drugi strani pa je ta močno vplival na družbo. Videti je treba predvsem to, da tako dostikrat zgubljamo moralno verodostojnost pred državljani."
Andreas MÖLZER (ITS, AT): "Zadnje informacije kažejo, da je teroristična nevarnost dejansko tu. Ne prihaja toliko od zunaj, na primer od Al Kajde, ampak prej od mladih muslimanov, ki živijo v Evropi, postanejo žrtve radikalizacije in postanejo teroristi. Začne se že v šolah, kjer nastajajo tolpe, nadaljuje z radikalizacijo in kasneje tudi z napadi. Napačno si predstavljamo strpnost, ni treba, da prav vse trpimo. Ni dobro, če bomo zanikali lastno kulturo in preveč popuščali. Podpreti bi morali avtohtono prebivalstvo v Evropi."
Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK): "Vsi ali vsaj večina izmed nas lahko pride sem in obsojamo in obžalujemo, prav je tako, saj je to neopravičljivo zlo, toda ali v EU vedno tudi počnemo to kar pridigamo? Frankfurt in Danska, nas spominjajo na to, kako vseprisoten je terorizem in njegova nevarnost. Če bi kdorkoli v EU obsodil te aretacije ali če ne bi izvedel potrebnih izročitev, bi bili vsi ogorčeni, saj je to vendar terorizem in čas ga nikakor ne more upravičiti. V moji državi pa se je namestnik predsednika vlade vehementno obrnil proti nemški praksi zaradi zahteve po izročitvi pripadnika IRE zaradi bombnega napada v Nemčiji pred mnogimi leti. To je nesprejemljivo. Enako je nesprejemljivo, da je Irska ponudila zatočišče trem teroristom. Ne moremo izbirati kot na jedilniku, ali bomo enkrat obsojali in drugič ne. Če resnično podpiramo vladavino prava, ne moremo protestirati proti načinom zagotavljanja varnosti."
Slovenski govornik
V osrednji razpravi plenarnega zasedanja je sodeloval tudi slovenski poslanec Mihael BEJC (EPP-ED, SI) , ki je predstavil svoj pogled na vzroke terorizma: "Komisija je lansko leto predlagala, da ne uporabljamo izrazov kot je islamistični džihadizem in podobno, ampak, citiram, da so to 'teroristi, ki uporabljajo religijo za svoje aktivnosti'. Mislim, da je ključno, da se jasno zavemo, da je treba pojav imenovati s pravim imenom. In pravo ime zame je džihadistični terorizem, kajti ti ljudje so fundamentalisti, ki jim je skupno sovraštvo do demokratične pluralne družbe. Njihova ideologija je diametralno nasprotna klasičnim demokracijam, njihov cilj je ustvariti kalifat in džihadizem se pogosto omenja kot religija, ki tekmuje z drugimi religijami, kot ideologija, ki išče svoj prostor v svetu, vendar je to napačno. Džihadizem ni ekonomsko inspiriran in ni sposoben tekmovanja z drugimi, ampak je ideologija, katere cilj je uničenje drugih ideologij.
Zato bi bilo treba v Evropskem parlamentu, v evropskih inštitucijah ustvariti pogoje, akcijski načrt morda, za širjenje demokracije v svetu in okrepiti gospodarsko in politično sodelovanje z islamskimi državami. V islamskem svetu obstajajo demokratične sile, ki so sposobne konfrontacije z drugimi. Pri tem je lahko tem demokratičnim silam pomagati z različnimi oblikami podpore, recimo s financiranjem medijskih postaj, ki širijo demokratične ideje in razkrivajo dejanja teroristov. Ustvariti je treba tudi pogoje za soočenje vseh različnih interpretacij in odpreti razprave, forume in spletne strani svobodno mislečim muslimanom. Tudi evropski javnosti je treba več povedati o terorizmu."
20070823IPR09765 Vprašanje za ustno razpravo: Boj proti terorizmu - Manfred Weber v imenu skupine PPE-DE, Martine Roure v imenu skupine PSE, Alexander Alvaro v imenu skupine ALDE, Cristiana Muscardini in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN, za Svet Vprašanje za ustno razpravo: Boj proti terorizmu - Manfred Weber in Joseph Daul v imenu skupine PPE-DE, Martine Roure v imenu skupine PSE, Alexander Alvaro v imenu skupine ALDE, Cristiana Muscardini in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN, za Komisijo Vprašanje za ustno razpravo: Boj proti terorizmu - Kathalijne Maria Buitenweg, Hélène Flautre in Cem Özdemir v imenu skupine Zeleni/ALE ter Giusto Catania v imenu skupine GUE/NGL, za Svet
-//EP//TEXT OQ O-2007-0046 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT OQ O-2007-0051 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT OQ O-2007-0053 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
