17.3.2010 B7-0224/2010 PREDLOG RESOLUCIJE k vprašanjem za ustni odgovor B7‑0013/2010 , B7‑0014/2010 , B7‑0202/2010 ter B7‑0203/2010
v skladu s členom 115(5) poslovnika
o drugem evropskem vrhu o Romih
Heidi Hautala
,
Raül Romeva i Rueda
,
Hélène Flautre
,
Franziska Katharina Brantner
,
Jean Lambert
,
Barbara Lochbihler
,
Ulrike Lunacek
,
Nicole Kiil-Nielsen
,
Catherine Greze
,
Marije Cornelissen
;
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE
PE439.723v01-00 B7‑0224/2010 Resolucija Evropskega parlamenta o drugem evropskem vrhu o Romih
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju listine Evropske unije o temeljnih pravicah,
– ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki države članice obvezuje k temu, da zagotavljajo enake možnosti za vse državljane,
– ob upoštevanju člena 19 PDEU, ki Evropski skupnosti omogoča, da sprejme "ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji na podlagi rase ali narodnosti",
– ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost UL L 180, 19. 7. 2000, str. 22
,
– ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi UL L 328, 6. 12. 2008, str. 55
,
– ob upoštevanju člena 4 Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,
– ob upoštevanju odstavka 3 Priporočila 1557/2002 parlamentarne skupščine Sveta Evrope, ki opozarja na razširjeno diskriminacijo proti Romom in to, da je treba okrepiti sistem za nadzor diskriminacije proti njim,
– ob upoštevanju stockholmskega programa, sprejetega decembra 2009,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0117 .
ter resolucije z dne 27. januarja 2005 ob spominu na holokavst, antisemitizem in rasizem Sprejeta besedila, P6_TA (2005)0018.
,
– ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Thomasa Hammarberga, ki je pozval evropske vlade, naj se izogibajo prisilnim vrnitvam pripadnikov manjšin, kot so Romi, Aškali in Egipčani, na Kosovo,
– ob upoštevanju vprašanj z dne 12. februarja 2010 ( O-0017/2010 – B7 0013/2010, O–0018/2010 – B7–0014/2010 ) in 24. februarja 2010 ( O-0028/2010 – B7–0202/2010 , O–0029 – B7-0203/2010 ) Svetu in Komisiji o drugem evropskem vrhu o Romih,
– ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,
A. ker je drugi evropski vrh o Romih, ki bo v Cordobi potekal 8. aprila 2010, na mednarodni dan Romov, priložnost za pregled dosežkov in opredeljevanje novih izzivov,
B. ker je od 12 do 15 milijonov Romov, ki živijo v Evropi, od katerih jih sedem do devet milijonov živi v Evropski uniji, še vedno žrtev rasne diskriminacije, številni med njimi pa tudi večplastne diskriminacije zaradi spola, starosti, spolne usmerjenosti in invalidnosti,
C. ker sta Belgija in Francija s Kosovom že podpisali sporazum o ponovnem sprejemu, sporazumi z Nemčijo, Norveško in Švico pa so v pripravi;
D. ker je Kosovo še vedno nevarno za vse nealbanske etnične skupine, zlasti Rome, ter ker se še vedno ne poroča o etnično motiviranih napadih v tej državi; ker nekatere države članice na Kosovo prisilno vračajo begunce, mnogi med njimi so Romi, čeprav pogoji za tako vrnitev niso zagotovljeni, saj se Romi soočajo z brezdomstvom in diskriminacijo pri izobraževanju, socialnem varstvu in zaposlovanju,
E. ker ti sporazumi zgolj v Nemčiji zadevajo več kot 10 000 Romov, prisilno vračanje pa že poteka,
F. ker direktiva ES, katere namen je boj proti diskriminaciji zaradi rase ali narodnosti (Direktiva Sveta 2000/43/ES), še ni ustrezno prenesena oziroma se v vseh državah članicah ne izvaja v celoti, čeprav predstavlja pomemben sestavni del strategij za spodbujanje vključevanja skupnosti, ki so pogosto žrtve diskriminacije,
G. ker je nestrpnost do Romov še vedno močno razširjena in so Romi redno tarče rasističnih napadov, sovražnega govora, sovražnih medijev, fizičnih napadov skrajnih skupin, nezakonitih razlastitev in policijskega nadlegovanja, nasploh pa se jim kratijo pravice, ki jim gredo kot državljanom,
H. ker poročilo, ki ga je pred kratkim objavila Agencija za temeljne pravice, navaja, da so Romi žrtve večplastne diskriminacije, rasno motiviranih kaznivih dejanj in marginalizacije, da ne poznajo svojih pravic in da policiji pogosto ne prijavijo primerov osebne viktimizacije, saj ji ne zaupajo,
I. ker so Romi še vedno premalo zastopani v državnih organih in javni upravi držav članic in držav kandidatk, kjer sicer predstavljajo precejšen delež prebivalstva,
J. ker so Romi še vedno žrtve diskriminacije, zlasti na področju zdravstvenega varstva, in ker še vedno prihaja do segregacije v porodnišnicah in sterilizacije romskih žensk brez njihovega soglasja,
K. ker so romske ženske žrtve posebnih oblik zatiranja, kot so nasilje v družini, nezaželene in zgodnje nosečnosti,
L. ker so močno razširjene bivalne razmere, ki ne dosegajo standardov in sanitarnih pogojev, ter getoizacija,
M. ker ima več držav članic in držav kandidatk še vedno rasno ločeni šolski sistem, zaradi česar romski otroci v najboljšem primeru sledijo slabšemu učnemu programu, v najslabšem primeru pa jih pošljejo v ustanove za otroke z duševnimi motnjami,
N. ker v nekaterih državah članicah in državah kandidatkah tisk in mediji o romskih manjšinah še vedno poročajo diskriminatorno, kar prispeva k pogosto izraženemu stereotipnemu negativnemu mnenju o Romih,
O. ker kljub odličnemu delu Agencije za temeljne pravice ni celovitih statističnih podatkov o kršitvah človekovih pravic Romov in zlorab zaradi njihove rase v državah članicah in državah kandidatkah, deloma tudi zato, ker jih Romi neradi prijavljajo organizacijam,
P. ker evropska strukturna in predpristopna sredstva omogočajo veliko priložnosti za spodbujanje vključevanja Romov, vendar se zdi, da je bil njihov dosedanji vpliv na družbenoekonomske razmere Romov omejen,
1. opozarja, da je treba poudariti vprašanje boja proti romofobiji in nestrpnosti do Romov v Evropi;
2. pozdravlja drugi evropski vrh o Romih, ki ga bo 8. aprila 2010 v Cordobi gostilo špansko predsedstvo, in meni, da je to priložnost za pregled dosežkov in opredelitev novih izzivov;
3. poziva države članice in države kandidatke, naj ukrepajo in zagotovijo enako dostopnost zdravstvenega varstva za vse, naj odpravijo segregacijo Romov v porodnišnicah ter prakso sterilizacije romskih žensk;
4. poziva države članice in države kandidatke, naj sistematično upoštevajo razsežnost spola pri romskem vprašanju, predvsem naj izvedejo študije in oblikujejo posebne politike v podporo romskim ženskam pri vprašanjih, kot so družina, nosečnost in izobraževanje;
5. poziva države članice in države kandidatke, kjer se romski otroci šolajo ločeno v šolah za otroke z duševnimi motnjami ali ločeno od svojih vrstnikov, naj nadaljujejo s programi za odpravo ločevanja in s tem romskim otrokom zagotovijo prost dostop do kakovostnega izobraževanja ter preprečijo porast protiromskih čustev med šolarji;
6. poziva države članice in države kandidatke, naj pripravijo strategijo za boljše zbiranje, analizo in objavo statističnih podatkov o kršitvah človekovih pravic Romov ter zlorabah zaradi njihove rase;
7. poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo ES, katere namen je boj proti diskriminaciji zaradi narodnosti ali rase (Direktiva Sveta 2000/43/ES), ter poziva vse države članice, naj nemudoma ustanovijo neodvisen organ za enakost, ki bi lahko imel osrednjo vlogo pri spremljanju izvajanja te direktive;
8. poziva Svet, naj obravnava odkrito in prikrito diskriminacijo, s katero se soočajo Romi, tudi skrb zbujajoče oblike rasističnega nasilja, sovražni govor, sovražne medije, segregacijo pri bivanju in izobraževanju ter prisilne izselitve, pa tudi manj očitno diskriminacijo, kot je neenak dostop do javnih storitev in socialnih prejemkov; opozarja, da je treba nujno ukrepati v skladu z okvirnim sklepom o boju proti rasizmu in ksenofobiji;
9. poziva Komisijo, države članice in države kandidatke, naj sodelujejo ter se pri nacionalnih razvojnih načrtih posebej osredotočijo na Rome, da bi zmanjšale socialno izključenost in spodbudile programe za vseživljenjsko učenje;
10. poziva Komisijo, naj uvede celostno strategijo za vključenost Romov, kamor sodijo tudi prednostne naloge v večletnem finančnem okviru ter med drugim obravnavanje zaposlitve, stanovanjskih vprašanj, zdravstvene oskrbe, socialnih storitev in izobraževanja; meni, da bi morala biti celostna strategija namenjena tudi večji ozaveščenosti Romov o njihovih pravicah, zagotavljanju okolja, kjer bi se čutili varne, ter obravnavi njihovega položaja glede na njihove izkušnje kriminalne rasistične viktimizacije in nadlegovanja;
11. poziva Komisijo, naj na podlagi sedanjih ocen strukturnih in predpristopnih sredstev pripravi ustrezne zaključke ter naj uvede potrebne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da je pri reviziji operativnih programov ter postopkih dodeljevanja sredstev kot prednostna naloga upoštevano spodbujanje vključevanja Romov ter da so pri takih revizijah v celoti upoštevana skupna osnovna načela o vključevanju Romov;
12. poziva Komisijo, naj predloži zakonodajna/regulatorna orodja za spodbujanje (na podlagi pogojenosti) enakih priložnosti za Rome pri evropskih skladih; glede na nizko stopnjo črpanja strukturnih in predpristopnih sredstev v nekaterih državah članicah in (morebitnih) državah kandidatkah poziva, naj države članice sodelujejo s Komisijo in spodbudijo lokalne oblasti k boljšemu izkoriščanju priložnosti, ki jih za spodbujanje vključenosti Romov ponuja financiranje iz strukturnih skladov;
13. poziva Komisijo, naj upošteva priporočila, izkušnje in strokovno znanje romskih nevladnih organizacij, zlasti evropske platforme o vključevanju Romov;
14. poziva države v balkanski regiji, naj si še bolj prizadevajo za izboljšanje razmer etničnih manjšin, zlasti Romov; poudarja, da so Romi pogosto žrtve diskriminacije, predvsem pa je treba zelo povečati njihovo udeležbo v procesu odločanja, na trgu dela in v osrednjem izobraževalnem sistemu; glede tega je seznanjen z dvostranskimi sporazumi o ponovnem sprejemu, ki so jih države Zahodnega Balkana sklenile z državami članicami, ter te države poziva, naj si še bolj prizadevajo za ustrezne socialne pogoje, infrastrukturo in dostop do javnih storitev, s čimer bi Romom zagotovili temeljne pravice in jim olajšali ponovno vključevanje po njihovi prostovoljni vrnitvi; poziva države zahodnega Balkana in države članice, naj skrbno spremljajo ponovno vključevanje Romov, ki so bili vrnjeni v domovino, ter naj Komisiji vsako leto poročajo o napredku, da bi olajšali ocenjevanje politik za ponovno vključevanje in izmenjavo dobre prakse;
15. pozdravlja prizadevanja oblasti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pri reševanju manjšinskih vprašanj, zlasti stiske Romov; s tem v zvezi poziva vse občine, naj podpišejo memorandum o sodelovanju pri izvajanju dejavnosti za vključitev Romov 2005–2015 ter strategijo za Rome, da bi romska vprašanja obravnavali lokalno v sodelovanju z vladnimi institucijami;
16. poziva države članice Evropske unije, naj prisilno ne vračajo Romov, Aškalijev in Egipčanov, ki prihajajo iz držav, kjer bi lahko bili žrtev preganjanja ali diskriminacije, na primer s Kosova; meni, da je treba kosovskim beguncem romskega izvora zagotoviti prostovoljno vrnitev pod neizključnim pogojem, da se v njihovi državi izvora bistveno izboljšajo stanovanjske razmere, zaposlovanje in izobraževanje; meni, da jim je prav tako treba dati možnost, da ostanejo v državi gostiteljici, če tako želijo, ter jim zagotoviti sredstva za vključevanje v družbo v tej državi;
17. poziva vlade v regijah s precejšnjim deležem romskega prebivalstva, naj v skladu s preteklimi zavezami uvedejo nadaljnje ukrepe za vključitev romskih uradnikov na vse upravne ravni in ravni odločanja ter naj namenijo sredstva, potrebna za ustrezno in učinkovito opravljanje dolžnosti na takih položajih;
18. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk.
