Povzetek plenarnega zasedanja - Bruselj, 31. januar in 1. februar
Institucije
2007-02-06 - 10:54
Govor romunskega predsednika Traiana Băsescuja
Dvodnevno plenarno zasedanje v Bruslju se je začelo z govorom romunskega predsednika Traiana Băsescuja, ki je izrazil upanje, da se bodo zahodni in vzhodi Evropejci še bolj zbližali in drug v drugem videli enakovredne državljane. Temu je sledila razprava med evropskimi poslanci, Evropsko komisijo in Svetom ministrov na temo preprečevanja podnebnih sprememb.
Predsednik Parlamenta je v uvodnem govoru pozdravil pristop Romunije k Evropski uniji. Dejal je, da je trajalo 60 let, da se je Romunija pridružila svobodni Evropi in da je njeno članstvo Evropsko unijo politično in kulturno okrepilo. "Romunija kot sveži veter v EU" "Spet smo v Evropi," je romunski predsednik Traian Băsescu veselo sporočil evropskim poslancem. Njegovi rojaki pa se od padca komunističnega režima spet lahko izražajo svobodno, je dejal. G. Băsescu je hkrati opozoril, da medtem ko Parlament odločno gradi most med vzhodom in zahodom, nekateri Evropejci državljane vzhodne Evrope še zmeraj ne sprejmejo za enakovredne. Evropa mora te nacionalistične težnje premagati, meni g. Băsescu. Zavzel se je tudi za čimprejšnjo odpravo omejitev, ki romunskim delavcem onemogočajo zaposlovanje v Evropski uniji. Prepričan je, da je lahko njegova država s svojo tradicijo strpnosti, navdušenjem nad Evropo in visoko gospodarsko rastjo "sveži veter" za Evropsko unijo. Spomin na Hranta Dinka Kasneje je g. Pöttering počastil spomin na nedavno umorjenega Hranta Dinka, turškega novinarja armenskega porekla, ki je kritično pisal o množičnih pobojih Armencev med prvo svetovno in s tem močno razjaril turške nacionaliste. "Sporočilo znanosti je jasno: podnebne spremembe so realnost" Evropski komisar za okolje Stavros Dimas je opozoril, da znanost jasno sporoča, da se podnebne spremembe resnično dogajajo. Topla zima, ki jo je letos doživela Evropa, je jasen dokaz za to, je dodal g. Dimas. Prepričan je, da lahko sporočilo o podnebnih spremembah, ki ga je Komisija predstavila januarja, prispeva k temu, da povprečno globalno segrevanje dejansko ne bi naraslo za več kot dve stopinji Celzija. Nemški minister za okolje Sigmar Gabriel je v imenu nemškega predsedovanja EU v svojem nagovoru evropskim poslancem zastavil vprašanje, kako na svetu izboljšati življenje dveh milijard ljudi, ki nimajo dostopa do elektrike, ter hkrati upoštevati varstvo podnebja. Meni, da mora Evropa, ki je znana po visoki tehnologiji, pri tem prevzeti pobudo. Kakšna je vloga Evrope? Peter Liese iz Evropske ljudske stranke meni, da sta glavna izziva, s katerima se sooča človeštvo v 21. stoletju, dostop do energije in varstvo podnebja. Socialdemokrat Guido Sacconi pa je poudaril, da morajo biti posamezni ukrepi medsebojno usklajeni, tako na področju varstva podnebja kot tudi pri vključevanju letalskega prometa v trgovanje z emisijami in pri mejnih vrednostih CO2 za avtomobile. G. Gabriel je postavil retorično vprašanje: "Kakšna je vloga Evrope v svetu, če je Kitajska delovna miza, Indija dobaviteljica storitev, Rusija pipa za olje in Brazilija poljedelka?" , ter podal odgovor: "Njena vloga je vloga tehničnih strokovnjakov in inženirjev."
20070205FCS02705
Četrtek na plenarnem zasedanju: Bolgarski predsednik, debelost, smrtna kazen in spolna diskriminacija
Bolgarski predsednik Georgui Parvanov V četrtek je pred plenarno skupščino spregovoril bolgarski predsednik Georgi Parvanov. Evropski poslanci so sprejeli poročila o preprečevanju prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni, poročilo o diskriminaciji žensk in deklet na področju izobraževanja ter skupno resolucijo o pobudi za moratorij na izvajanje smrtne kazni.
Govor bolgarskega predsednika Mesec dni po pristopu Bolgarije k Evropski uniji je bolgarski predsednik Georgi Parvanov nagovoril evropske poslance. G. Parvanov je Evropsko unijo opisal kot najbolj ambiciozni politični, gospodarski in kulturni projekt v zgodovini človeštva. Težko pa razume, zakaj nekatere države svoj trg dela ne želijo odpreti za delavce iz Bolgarije. Odprava ovir bi namreč prinesla koristi tako Bolgariji kot celotni Evropski uniji. Pretekla širitev za deset novih držav članic je potrdila, da so strahovi pred valom priseljencev nepotrebni, je še dejal. Na področju energije je predsednik izpostavil posledice zaprtja tretje in četrte enote jedrske elektrarne Kozloduy in poudaril, da se Bolgarija zelo zaveda pomena varnosti svoje jedrske elektrarne. Pozdravil pa je solidarnost Evropske unije do bolgarskih medicinskih sester, ki jih je libijsko sodišče obsodilo na smrt in Evropsko unijo pozval, naj rešitev tega primera določi za svojo prednostno nalogo. Preprečevanje prekomerne teže, debelosti in kroničnih bolezni Evropski parlament je državam članicam svetoval, naj debelost uradno priznajo kot kronično bolezen. Poudaril je pomen vloge šol in Komisijo pozval, da razvije ustrezne mehanizme za spodbujanje najboljših praks v šolah glede izobraževanja otrok o zdravi prehrani in oskrbi otrok s hrano, ki temelji na visokih prehranjevalnih normah. Moratorij na izvajanje smrtne kazni Evropski poslanci so sprejeli skupno resolucijo o pobudo za moratorij za izvajanje smrtne kazni. Resolucija je ponovno potrdilo o tem, da Parlament popolnoma nasprotuje smrtni kazni. Države članice EU poziva, da v generalni skupščini OZN podprejo resolucijo o smrtni kazni. Resolucija prav tako obsoja nedavno usmrtitev Saddama Husseina. Diskriminacija mladih žena in deklet na področju izobraževanja Poročilo poročevalke Vere Flasarove, ki ga so ga včeraj potrdili evropski poslanci, poziva države članice EU, da spodbujajo mlade ženske in dekleta na področju izobraževanja. Dekleta, ki so najpogosteje ogrožena, pogosto izhajajo iz manjših etničnih skupin ali so priseljenke. Sporočilo tiskovne službe: Govor predsednika Băsescuja Sporočilo tiskovne službe: Začetek plenarnega zasedanja v Bruslju Sporočilo tiskovne službe: Govor predsednika Parvanova Debelost Smrtna kazen Sprejete resolucije
SL
1
PHOTO
20070201PHT02654.jpg
SL
2
PHOTO
20070202PHT02692.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130IPR02598 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130IPR02597 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130IPR02599 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070122STO02302 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130STO02572 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA 20070201 TOC NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
