P6_TA(2006)0603
Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo
A6-0426/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo - Zelena knjiga ( 2006/2113(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju zelene knjige Komisije – Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo ( KOM(2006)0105 ),
–
ob upoštevanju skupnega dokumenta Komisije in visokega predstavnika o zunanjih vidikih energetske politike, predloženega Evropskemu svetu 15. in 16. junija 2006;
–
ob upoštevanju stališča, sprejetega na drugi obravnavi 8. marca 2005, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina UL C 320 E, 15.12.2005, str. 36.
,
–
ob upoštevanju stališča, sprejetega na prvi obravnavi 26. oktobra 2005, o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij UL C 272 E, 9.11.2006, str. 404.
,
–
ob upoštevanju stališča, sprejetega na drugi obravnavi 13. decembra 2005, za sprejetje Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti končne rabe energije in energetskih storitvah UL C 286 E, 23.11.2006, str. 172.
,
–
ob upoštevanju stališča, sprejetega na drugi obravnavi 4. aprila 2006, z namenom sprejetja Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0118 .
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 18. maja 2006 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Pogodbe o Energetski skupnosti s strani Evropske skupnosti Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0219 .
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. novembra 2005 o predlogu Uredbe Sveta o izvajanju Protokola št. 9 o jedrski elektrarni Bohunice V1 na Slovaškem, kakor je priložen Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji UL C 280 E, 18.11.2006, str. 108..
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o uporabi finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo jedrskih elektrarn UL C 280 E, 18.11.2006, str. 117.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o uspešnem boju proti globalnim podnebnim spremembam UL C 280 E, 18.11.2006, str. 120.
;
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. decembra 2004 o predlogu Direktive Sveta o obveznosti držav članic EGS glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (kodificirana različica) UL C226 E, 15.9.2005, str. 44.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega na prvi obravnavi 5. julija 2005, o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo UL C157 E, 6.7.2006, str. 61.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. julija 2006 o predlogu Direktive Sveta o nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0300 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 s priporočili Komisiji o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov energije Sprejeta besedila
,
P6_TA(2006)0058 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov UL C 227 E, 21.9.2006, str. 599.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji Sprejeta besedila
,
P6_TA(2006)0110 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali narediti več z manj– zelena knjiga Sprejeta besedila
,
P6_TA(2006)0243 .
,
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23.-24. marca 2006 o potrditvi zelene knjige o energetski politiki za Evropo s strani Evropskega sveta ter Evropskega sveta z dne 15.–16. junija 2006 o skupnem dokumentu Komisije in visokega predstavnika o zunanjih vidikih energetske politike,
–
ob upoštevanju ugotovitev z javne obravnave, ki jo je o tej temi 12. septembra 2006 pripravil Odbor za industrijo, raziskave in energetiko,
–
ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo, na podlagi katere je energija področje deljene pristojnosti z državami članicami,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za promet in turizem ter Odbora za regionalni razvoj ( A6-0426/2006 ),
1.
pozdravlja zeleno knjigo Komisije o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo, vendar poudarja, da se je treba zavedati stalno spreminjajočih se razmer na širšem svetovnem energetskem trgu, ter opozarja na pomen širjenja vidika proizvajalcev na sistemski pristop, ki upošteva proizvodnjo, distribucijo in porabo; namen je oblikovati evropsko energetsko politiko, ki po dostopnih cenah, kolikor je mogoče zagotavlja energijo kratkoročno iz virov z nizko vsebnostjo ogljika, srednjeročno iz virov brez ogljika ter iz domačih virov, ki upošteva tržne mehanizme, varstvo okolja, boj proti podnebnim spremembam ter spodbuja energetsko učinkovitost;
2.
poudarja, da je Komisija v zeleni knjigi navedla, da je treba v evropski energetski trg vložiti 1 bilijon EUR, da se dolgoročno zagotovi zanesljiva oskrba z energijo v Evropi; prav tako ugotavlja, da ni mogoče predvidevati, da je ta sredstva mogoče vzeti iz javnega proračuna, in je zato pomembno v nadaljnji razvoj soglasja o energetski politiki vključiti nosilce dejavnosti energetske industrije v Evropski uniji;
3.
poziva, naj Evropski svet na spomladanskem zasedanju leta 2007 sprejme akcijski načrt, ki mora vključevati vsaj naslednje elemente: umestitev potrošnikov v središče energetske politike, temeljito reformo sistema EU za trgovanje z emisijami, ki bo trg usmerila v naložbe v gospodarstvo z nizko vsebnostjo ogljika in ki bo temeljila na zastavljenem cilju za emisije ogljika v EU do leta 2020, skupaj z obveznim ciljem 25 % energije iz obnovljivih virov do leta 2020 in zavezujočim ciljem za avtomobilske emisije; velik premik na področju energetske učinkovitosti, okrepljena prizadevanja za izvajanje razdružitve v skladu s črko in duhom, vključno s popolno razdružitvijo lastništva energetskih omrežij, če se drugi ukrepi izkažejo za neučinkovite,minimalno zavezujoče smernice za regulatorje, skupaj s postopkom za imenovanje regulatorjev; poleg tega še neodvisnost, preglednost in odgovornost, ambiciozno strategijo za raziskave in razvoj tehnologije za čisto energijo, strategijo skupne zunanje energetske politike ter popolno izvajanje vse sedanje zakonodaje EU o energetiki;
Trajnost
Podnebne spremembe
4.
se zaveda, da podnebne spremembe povzročajo resne okoljske probleme, ki zahtevajo takojšnje ukrepanje na ravni EU in svetovni ravni; meni, da se mora do leta 2050 velik delež energetskih potreb pokriti iz virov brez ogljika ali se proizvesti s tehnologijami z manjšimi emisijami toplogrednih plinov, pri čemer mora biti poudarek na varčevanju z energijo, učinkovitosti in obnovljivi energiji ter da je treba določiti jasen načrt za uresničitev tega cilja; poziva voditelje EU, naj se do konca leta dogovorijo o zavezujočem cilju o CO2 za leto 2020 in okvirnem cilju o CO2 za leto 2050, ter poleg tega meni, da:
a)
mora Komisija predlagati revizijo sistema za trgovanje z emisijami (ETS) skupaj z ekonomsko sprejemljivim upravljanjem kreditov ETS, kot je postopno uvajanje prodaje na dražbi ali sektorskega pristopa na podlagi učinkov; sistem ETS mora temeljiti na natančni oceni ekonomskih in okoljskih vplivov, na celostni oceni metodologije dodeljevanja;
b)
v drugem obdobju financiranja ETS (2008–2012) je treba finančna sredstva dodeliti tako, da se ukrepa za zmanjšanje emisij CO
2
in porabe energije;
c)
treba je mednarodno razširiti sistem za trgovanje z emisijami, delovati pa mora dlje, kot pa je določeno sedaj;
d)
v sistem ETS morajo biti vključeni tudi dodatni sektorji, ki sproščajo veliko emisij, skupaj z vsemi načini tovornega prometa; po presoji vplivov je treba razviti strategijo za zmanjšanje emisij z ladij ter čim prej vzpostaviti ločen sistem za letalstvo;
e)
glede na spremenljivost cen certifikatov za emisije bi Komisija morala preuči možnosti za ublažitev; te možnosti morajo vključevati spodbujanje zaupanja na trgu z izboljšanjem preglednosti trga, npr. s pravočasno in enotno objavo podatkov o emisijah v vsej EU ter z razširjeno uporabo prilagodljivih mehanizmov kjotskega protokola (skupno izvajanje in čisti razvoj) za povečanje likvidnosti trga;
(f)
Komisijo bi morala do leta 2007 preučiti, kako še bolj uskladiti nacionalne metode razdeljevanja ter kako je mogoče metodologijo ETS narediti preprostejšo in preglednejšo v skladu s pravili trga vrednostnih papirjev;
g)
poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o morebitni potrebi po pravni ureditvi trgovanja z emisijami ogljika;
Raziskave, razvoj in inovacije
5.
poziva, naj Evropski svet na pomladanskem vrhu 2007 zagotovi podporo prihodnji evropski energetski politiki z ambiciozno strategijo za raziskave in razvoj na področju energetike, vključno z ustreznejšim javnim financiranjem in močnimi spodbudami iz zasebnih virov, s čimer se izpolnjujejo obveznosti družbene odgovornosti podjetij; spodbuja države članice, naj določijo strategijo za povečanje proračuna za energetske raziskave, zlasti pri vmesni oceni proračuna ES v sedmem okvirnem programu za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (OP7) ter programu Inteligentna energija - Evropa; poziva k oblikovanju strateškega načrta energetske tehnologije in upa, da bo vsebina načrta vključevala področja raziskav s poudarkom na novih srednjeročnih in dolgoročnih energetskih tehnologijah, zlasti na shranjevanju energije;
6.
poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v kratkoročnih ukrepih EU na področju energetske in prometne politike in podpornih organih kaže prispevek uporabe vodika in gorivnih celic za pospešitev prehoda z energetskega in prometnega sistema s fosilnimi gorivi na učinkovit sistem z nizkimi emisijami CO2;
7.
opozarja, da mora EU še naprej imeti glavno vlogo pri pobudah, kot sta mednarodno partnerstvo za vodikovo ekonomijo (IPHE) www.iphe.net
ali mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) www.iter.org
;
8.
poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo načrt za podnebju in okolju prijazne inovacije, ki temelji na tehnoloških inovacijah in tudi na razvoju strategij za večji prodor najboljših razpoložljivih tehnologij na trg ter organizacijskih izboljšav, na primer v logističnem sektorju;
9.
poziva Komisijo k izvedbi energetskega pregleda sedanjih tehnoloških platform, da se izboljšata usklajevanje ter izmenjava strokovnega znanja in izkušenj;
10.
ugotavlja, da so raziskave na področju energetskih tehnologij pomemben korak k odpiranju izvoznih trgov; zato poziva Komisijo, naj še naprej podpira raziskave vseh energetskih virov (konvencionalnih, jedrskih in obnovljivih), tako da bo lahko Evropa poleg uporabe takšnih raziskav v državah članicah za lastne namene tudi odprla izvozne trge;
Naložbe
11.
opozarja, da so potrebne velike naložbe v električno in plinsko infrastrukturo, da se zagotovi zanesljiva oskrba z energijo v Evropi; zahteva, naj Komisija:
a)
prispeva k oblikovanju ugodnega okolja za naložbe,
b)
zagotovi, da trgi lahko usmerjajo vlagatelje k naložbam;
12.
ker se bodo morala električna omrežja prilagoditi vedno večjemu deležu obnovljive energije in decentralizirani proizvodnji, poziva Komisijo in države članice, naj še bolj spodbujajo raziskave na področju potrebnih informacijskih in komunikacijskih tehnologij;
13.
spodbuja vključevanje regionalnih zainteresiranih strani v energetska vprašanja, ker se veliko težav reši z naložbami na ravni regij in mest, zlasti z rešitvami, ki spodbujajo uporabo raznolikih in obnovljivih virov energije; poudarja potencial malih in srednje velikih podjetij za naložbe v energetiko ter vlogo, ki jo lahko imajo naložbe v trajnostno energijo (tj. biomaso in biogoriva ter daljinsko ogrevanje) pri razvoju regij in mest;
zato poziva države članice in Komisijo, da v ta vprašanja vključijo regionalne in lokalne organe, da se bodo še bolj zavzemali za spodbujanje obnovljivih virov energije
v skupni mešanici energetskih virov;
14.
opozarja na težave obmejnih regij zaradi različnih nacionalnih energetskih politik, pomanjkljivega obveščanja med dobavitelji energije v državah članicah in neusklajene energetske politike EU;
15.
poudarja pozitiven vpliv spodbujanja in razvoja tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov na oblikovanje novih, dolgoročnih in visoko kvalificiranih delovnih mest;
Zanesljivost oskrbe
Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo
16.
poziva Svet in Komisijo, da sprejmeta, da bo EU do leta 2020 postala najbolj energetsko učinkovito gospodarstvo na svetu ter določita ukrepe za energetsko učinkovitost kot horizontalno prednostno nalogo za vse sektorje politike v EU, poziva Komisijo, naj zagotovi pravočasno izvajanje direktiv ES na tem področju ter poziva Svet, naj sprejme predloge v akcijskem načrtu energetske učinkovitosti, ter države članice, naj najboljše prakse uporabijo kot osnovo za svoje nacionalne načrte energetske učinkovitosti, ki jih je treba predložiti do junija 2007; poziva Komisijo, naj na vseh ravneh nameni dovolj osebja za preoblikovanje ukrepov, predlaganih v akcijskem načrtu, v dejanske ukrepe; opozarja, da bi bilo 50 % cilja EU, da prihrani 20 % energije do leta 2020, že doseženih, če bi države članice v celoti izvajale obstoječo zakonodajo EU; poziva predsednika Komisije, naj spodbuja svetovni dogovor o energetski učinkovitosti;
17.
poudarja, da so na voljo zelo obetavne tehnologije za uporabo v hkratni proizvodnji toplote, električne energije in hlajenja ter da daljinsko ogrevanje daje tudi infrastrukturo za prihodnje vire obnovljive energije; zato nacionalne vlade poziva, naj v celoti izvajajo obstoječo Direktivo o kombinirani proizvodnji toplotne in električne energije ter zagotovijo potrebne pravne in finančne pogoje, da se lahko izkoristi celotni potencial kombinirane proizvodnje toplotne in električne energije, kot je bil ugotovljen v nacionalnih študijah o energetskem potencialu;
18.
opozarja, da se 40 % vse energije EU porabi v stavbah ter da se takšna poraba lahko zelo zmanjša z načrtovanjem novih stavb in posodabljanjem obstoječih stavb; poziva Komisijo, da pregleda obstoječo direktivo o stavbah, da vključi stavbe pod mejno vrednostjo 1000 m²; poziva Komisijo naj zagotovi, da bodo vse stavbe institucij EU za zgled z doseganjem stanja brez ogljika do leta 2012; meni, da se morajo države članice zavezati, da bo enako veljalo tudi za vse stavbe nacionalnih vlad, ter da je treba ta cilj razširiti tudi na lokalne organe in regionalne stavbe do leta 2015; poziva Komisijo, naj izvede program za obsežno postavitev pasivnih hiš in stavb ter hiš in stavb, ki ustvarjajo neto pozitivno energijo, v EU;
19.
poziva predsednika Komisije, naj priredi srečanje predstavnikov največjih mest v državah članicah za izmenjavo njihovih izkušenj na področju lokalnih projektov za varčevanje z energijo v prizadevanjih, da se zmanjša poraba energije v mestih ter da postane učinkovitejša; meni, da si je treba resno prizadevati za povečanje energije iz hkratne proizvodnje toplote, električne energije, in hlajenja ter daljinskega ogrevanja; dodaja, da so te tehnologije zelo obetavne za povečanje uporabe biomase in biogoriv, ter poudarja, da daljinsko ogrevanje daje tudi infrastrukturo za prihodnje vire obnovljive energije; meni, da mora Komisija na tem področju tesno sodelovati z Odborom regij;
20.
poziva Komisijo, naj najpozneje do pomladi 2007 predloži izvedbene ukrepe za energetsko učinkovite izdelke iz Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo UL L 191, 22.7.2005, str. 29.
(Direktiva o izdelkih, ki rabijo energijo);
21.
zahteva od Komisije, naj pomaga industriji razviti in uvesti pametne sisteme merjenja in zaračunavanja, po možnosti s pomočjo inteligentnih merilnih sistemov na daljinsko upravljanje; poziva Komisijo, naj izvede temeljito analizo stroškov in koristi teh ukrepov ter pri tem upošteva spremembe v vedenju potrošnikov;
22.
meni, da ima obdavčevanje pomembno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti; meni, da si je treba prizadevati za to, da bi nacionalni davčni sistemi držav članic postali diskriminatorni v korist energetsko učinkovitih praks;
23.
opozarja Komisijo na potrebo po uporabi strukturnih skladov EU za obsežno posodabljanje toplotne izolacije stanovanjskih objektov, zlasti v novih državah članicah, kar bo prispevalo k bistvenem zmanjšanju porabe energije in emisij CO2;
24.
poziva k celostni strategiji EU v prevoznem sektorju s ciljem postopno odpraviti uporabo fosilnih goriv, zmanjšati odvisnost EU od nafte in postopno uvesti uporabo čistih oblik energije za prevoz; podpira preusmeritev k energetsko najučinkovitejšim in čistim načinom prevoza, kar naj se doseže predvsem z novo zakonodajo, vključno z zakonodajo v zvezi z avtomobilsko industrijo, in s spodbujanjem prodora hibridnih električnih avtomobilov in povsem električnih vozil na trg;
25.
obžaluje, da ima Komisija ogromne težave pri vzpostavitvi povezave prometnega sektorja z vprašanjem energije; ponovno poudarja, da je prometni sektor vzrok za največji problem Evrope, kar zadeva varnost oskrbe in njeno močno odvisnost od nafte, ter da emisije, ki izhajajo iz prometnega sektorja, zlasti iz letalstva, in ki povzročajo podnebne spremembe, strmo naraščajo;
26.
poudarja, da imajo mnoge oddaljene in najbolj odročne regije velik potencial za pridobivanje obnovljivih energij, kar je povezano z njihovimi geografskimi ali podnebnimi značilnostmi (sončna lega, izpostavljenost vetru, biomasa, energija valovanja); upa, da bo ta izjemna priložnost bolje izkoriščena, zlasti v smislu dejavnega prispevka k uresničevanju kjotskih ciljev;
27.
poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo praktične ukrepe za večjo energetsko učinkovitost majhnih in srednje velikih podjetij, zlasti tudi ukrepe za večjo ozaveščenost in za zagotavljanje lažjega dostopa do financiranja, vključno s financiranjem iz strukturnih skladov, Evropske banke za obnovo in razvoj ter Evropske investicijske banke, da se takšnim podjetjem omogočijo naložbe v zmanjševanje porabe energije;
28.
upa, da se bo v tretjih državah spodbujala večja energetska učinkovitost, in odobrava predlog Komisije, da si bo prizadevala za sprejetje mednarodnega sporazuma o energetski učinkovitosti;
29.
meni, da je z Direktivo 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah UL L 114, 27.4.2006, str. 64.
sprejet primerjalni sistem za doseganje končne energetske učinkovitosti ekonomsko smiselno, nebirokratsko in učinkovito sredstvo za povečanje energetske učinkovitosti, ter predlaga, da se ta sistem bolj uporablja v drugem energetskem sektorju; poziva Komisijo, naj si prizadeva za pospešitev določanja skupnih meril uspešnosti za celotno EU na vseh zadevnih področjih na podlagi sektorskih kazalnikov energetske učinkovitosti v skladu s členom 16 te direktive;
Mešanica energetskih virov
30.
meni, da bo raznovrstnost energetskih virov skupaj z večjo uporabo domačih virov ter decentralizirano proizvodnjo energije izboljšala zanesljivost oskrbe, vendar priznava dejstvo, da lahko odločitve o energetski mešanici v eni državi članici vplivajo na zanesljivost oskrbe v drugih državah članicah; meni, da je zaradi odvisnosti EU od omejenega števila proizvajalcev energije in dobavnih poti resno ogrožena njena stabilnost in blaginja; pozdravlja uvedbo mehanizma, ki lahko zagotovi hitro solidarnost in pomoč državi članici, ki se sooča s težavami zaradi poškodovane infrastrukture;
31.
meni, da je bistveno, da evropska energetska strategija temelji na največji subsidiarnosti ter da ostanejo odločitve glede energetske mešanice v pristojnosti držav članic EU;
32.
pozdravlja scenarij o visoki ravni učinkovitosti in obnovljivih virov energije iz julija 2006, ki ga je predstavil GD Komisije za energetiko in promet, ter študijo o zanesljivosti oskrbe, predstavljeno 9. oktobra 2006 Odboru Parlamenta za industrijo, raziskave in energetiko po njegovem naročilu; zato poziva Komisijo, da oba scenarija upošteva kot podlago za pregled energetske politike, predviden v januarju 2007;
33.
poziva Komisijo in države članice, naj brez zapostavljanja kratko- in srednjeročnih stroškov dajo prednost tistim oblikam energije, ki zmanjšujejo odvisnost od uvoza, zlasti od uvoza fosilnih goriv, so okolju prijazne, trajnostne in zmanjšujejo tveganje glede stalnosti oskrbe, nenazadnje zaradi decentralizirane proizvodnje;
34.
poziva predsednika Komisije, naj izvede načrt mesečnega objavljanja številk o evropskih zalogah, uvozu in izvozu nafte ter naftnih derivatov, razčlenjenih glede na vrsto izdelka (surova nafta, bencin, dizelsko gorivo, kurilno olje in drugo); verjame, da bi te številke (ki bi bile na voljo javnosti kot v Združenih državah) pojasnile pritiske na svetovnem trgu in jasno prestavile evropsko porabo ter tudi zmanjšale obsedenost, ki jo imajo upravljavci z ameriškimi zalogami, in posledično pomagale k večji ustaljenosti cen nafte;
35.
poziva Komisijo, naj pripravi pregledno in nepristransko razpravo o prihodnji mešanici energetskih virov, pri čemer na upošteva prednosti in slabosti vseh oblik energije, vključno z ekonomsko ceno in okoljskimi stroški;
36.
poziva Komisijo, da najpozneje do konca leta 2008 dokonča novo orodje za modeliranje energije in prevoza za EU; meni, da je treba tak model po načelu od spodaj navzgor razviti v tesnem sodelovanju med službami Komisije, Mednarodno agencijo za energijo in nacionalnimi vladami ter si prizadevati za poenostavitev vseh statističnih podatkov o prevozu in energiji v Evropi, da bi model lahko nadomestil množico sedanjih modelov v različnih službah Komisije ter hkrati uskladil energetsko statistiko po Evropi; poleg tega meni, da mora biti model javen, da ga je kot v ZDA mogoče uporabljati na zahtevo različnih zainteresiranih strani za pripravo različnih scenarijev za energetsko prihodnost EU;
37.
predlaga, da EU zaradi spodbujanja raznovrstnosti energetskih virov vzpostavi dolgoročen stabilen politični okvir, da se ustvari potrebno naložbeno okolje; meni, da mora biti v ta okvir vključen cilj EU za energetsko učinkovitost za vsaj 20-odstotno izboljšanje do leta 2020, ter poziva Komisijo, naj predlaga okvir za možnosti usklajenih podpornih programov za obnovljive vire energije kot del načrta za obnovljive vire energije; poleg tega naj določi zavezujoče sektorske cilje za obnovljive vire energije, da se doseže delež 25 % obnovljivih virov energije v primarni energiji do leta 2020, ter pripravi načrt na ravni Sveta in Komisije za uresničitev ciljev za 50-odstotni delež obnovljive energije do leta 2040, 30-odstotno zmanjšanje CO2 v EU do leta 2020 ter 60 do 80-odstotno zmanjšanje do leta 2050;
38.
poudarja, da potreba po spremembi sedanjih načinov proizvodnje energije ni breme, ampak priložnost; uporaba sončne energije in energije vetra, biomase in hidroenergije ali geotermalne energije ter bolj energetsko učinkovitih tehnologij bo pomagala izpolniti obveznosti z Kjota in Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja ter okrepiti inovacije, ustvarjanje delovnih mest ter konkurenčnost v Evropi;
39.
meni, da mora predlagani strateški pregled energetske politike (SER)vključiti delo predlaganega evropskega observatorija oskrbe z energijo (ki ne sme biti neodvisno telo ) ter mora redno analizirati zanesljivost oskrbe; meni, mora biti med pristojnosti SER-a vključena strateška analiza težav, ki jih ima EU v energetskem sektorju, skupaj z zunanjimi vidiki; spodbuja Komisijo, naj s pomočjo SER-a razvije formulo, ki bo državam članicam omogočila analizo kompromisov med različnimi političnimi možnostmi glede okolja, zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in ustvarjanja delovnih mest ter s tem pomagala zmanjšati tveganje; pozdravlja prizadevanja Komisije, da izvede podrobno študijo subvencij in stroškov vseh virov energije, vključno z internalizacijo zunanjih vplivov v SER-u ter uporabo pristopa, pri katerem se upošteva življenjski cikel, ter pristopa "od izvora do vozila"; zahteva objavo take študije, da se poveča ozaveščenost javnosti; predlaga, da se izvede evropska projekcijska študija oskrbe in povpraševanja za srednje- in dolgoročno obdobje, da se ugotovi potrebne naložbe, zlasti v proizvodnji, ter dvigne profil nosilcev dejavnosti; predlaga, da se analiza stroškov in koristi osredotoči na prispevek vsakega energetskega vira k trem ciljem EU na področju energije, in sicer zanesljivosti oskrbe, konkurenčnosti in okoljski trajnosti;
40.
meni, da mora SER prav tako obsegati trgovinska vprašanja, kar pomeni, da mora analizirati vpliv mednarodnega sodelovanja in dolgoročnih pogodb, ki so že podpisane ali se bodo podpisale, ter oceniti skladnost med politikami, ki jih izvajajo podjetja, ter nacionalnimi politikami in politikami EU;
41.
ponovno opozarja, da je nafta še vedno najpomembnejši primarni energetski vir v EU, pri čemer je EU skoraj popolnoma odvisna od uvoza; obžaluje, da zelena knjiga Komisije temu ne posveča dovolj pozornosti; poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo potrebo po zmanjšanju porabe nafte, zmanjšanju odvisnosti od uvoza in prispevanju k zmanjšanju emisij CO2;
42.
vztraja, da morajo države članice zaradi izboljšanja dostopnosti in spodbujanja trgovanja z biogorivi razviti sistematičen pristop, skupaj z gospodarskimi, ekološkimi in tehnološkimi vidiki, k proizvodnji, distribuciji in porabi tekočih in plinastih biogoriv ter njihovemu prodoru na trg, zlasti pri tistih, ki se uporabljajo pri prevozu; vztraja pri izvajanju obstoječe zavezujoče zakonodaje v celoti; poziva Komisijo, naj odpravi tehnične in administrativne ovire pri mešanju ravni, zagotovi skladnost med različnimi področji politik, kot sta promet in trgovina na področju kmetijstva, ter zagotovi, da se tekoča in plinasta biogoriva prizna kot možnosti za prevozni sektor in ne le kot gorivo za proizvodnjo električne energije; spodbuja države članice, naj upoštevajo obvezen in celovit postopek certificiranja, ki ga bo uvedla Komisija, ki bo omogočil trajnostno proizvodnjo biogoriv na vseh stopnjah ter uravnoteženje toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu, veljal pa bo za biogoriva, proizvedena v EU ali uvožena vanjo;
43.
poziva Komisijo, da čim prej predstavi predlog direktive o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov energije, ter ponovno opozarja na resolucijo z dne 14. februarja 2006 s priporočili Komisiji in Svetu o ogrevanju in hlajenju iz obnovljivih virov energije;
44.
poziva Komisijo, naj srednjeročno prizna pomembno vlogo fosilnih goriv ter možnost izvedbe dodatnih študij za zmanjšanje intenzivnosti ogljika v teh gorivih v skladu s ciljem 2 ° C za zmanjšanje CO2; meni, da mora biti zraven vključeno stalno posodabljanje, izboljšanje učinkovitosti, razvoj nove generacije naprav, ki temeljijo na plinifikaciji, vzporedna proizvodnja električne energije in kemična proizvodnja, nadaljnji razvoj varčnega načina zajetja in skladiščenja ogljika pri premogu, plinu in nafti v skladu s sklepi Evropske tehnološke platforme za elektrarne na fosilna goriva brez emisij ter odprava ovir v zakonodaji EU;
45.
poziva Komisijo in države članice, naj priznajo socialno-gospodarski pomen lokalnih in domačih virov energije v EU ter naj spodbudijo njihov razvoj kot sredstva za prispevek k zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropi;
46.
poziva Komisijo, naj izvede vseevropska energetska omrežja ter prednostni načrt medsebojnega povezovanja ob upoštevanju nedavno spremenjenega sklepa, ki določa smernice za vseevropska omrežja za prenos energije, ne da bi pri tem zapostavljala infrastrukturo za sprejem in ponovno plinifikacijo utekočinjenega zemeljskega plina in zmogljivosti za njegovo skladiščenje; poleg tega meni, morajo imeti vsi energetski viri, vključno z obnovljivimi, pošten in nediskriminatoren dostop do omrežij, da se nadaljuje združevanje trgov ter zagotovi zanesljivost oskrbe; meni, da je treba obrate za pridobivanje energije vetra na morju vključiti najprej v regionalno mrežo in na koncu v vseevropsko energetsko omrežje;
47.
poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost razvoju obnovljivih virov energije na morju (energija vetra na morju, energija valovanja in plimovanja), zlasti v Severnem, Baltskem, Irskem in Sredozemskem morju, ter sončne energije, zlasti v Sredozemlju, da se zagotovi vključitev teh virov v načrt virov obnovljive energije za leto 2007 ter njihov hiter razvoj v celoti;
48.
poziva k pregledu obstoječe zakonodaje EU, ki onemogoča razvoj prednostnih nalog energetske politike iz te resolucije kot tudi nadaljnji razvoj obsežnih projektov na področju energije plimovanja;
49.
meno, da je jedrska energija del evropske politične razprave o mešanici energetskih virov; priznava vlogo, ki jo ima sedaj jedrska energija pri ohranjanju zanesljive oskrbe z električno energijo v nekaterih državah članicah, saj je eden od energetskih virov ter preprečuje nastanek emisij CO2; meni, da se lahko odločitev o nadaljnji vlogi proizvodnje jedrske energije v nekaterih državah članicah sprejme le na ravni držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti;
50.
poziva Komisijo, naj preuči razvoj jedrske energije v državah članicah, pri čemer naj upošteva koristi te tehnologije (majhno nihanje stroškov proizvodnje in nobenih emisij CO2) in tveganja, povezana z obstojem jedrskih elektrarn (okvare in odlaganje odpadkov);
51.
opozarja na dejstvo, da je zaradi visoke stopnje odvisnosti EU od uvoza posebej pomembno povečati raznolikost držav porekla in tranzitnih poti;
52.
se zaveda, da morajo odločitve o sestavi mešanice energetskih virov upoštevati specifične nacionalne in regionalne okoliščine; zato meni, da je treba spodbujanje obnovljivih virov energije prilagoditi ustreznim geografskim, podnebnim in gospodarskim pogojem;
Infrastruktura in naložbe za zanesljivost oskrbe
53.
poziva države članice, naj izvajajo politične obveznosti pri razvoju manjkajočih medsebojnih povezav na področju energije in pri tem namenijo posebno pozornost izoliranim in obmejnim regijam EU, kot so baltske države; opozarja na potrebo po naložbah za uresničitev tega cilja ter zahteva od Komisije, naj predlaga ukrepe za vzpostavitev ugodnega okolja za naložbe, da se zagotovi, da bodo trgi pravilno usmerjali vlagatelje; poziva države članice in Komisijo, naj temeljito preučijo okoljske vidike, preden odobrijo nadaljnje velike naložbe v infrastrukturo, kot je načrtovani severnoevropski plinovod – North Stream;
54.
meni, da mora biti poleg koristi za okolje ekonomska učinkovitost odločilni dejavnik pri spodbujanju obnovljivih virov energije, da je mogoče zmanjšati finančno breme za končnega uporabnika;
Zunanji vidiki
55.
meni, da bo oblikovanje skupnega stališča v EU v dialogu s tretjimi državami povečalo zmožnosti EU v pogajanjih z državami proizvajalkami in porabnicami energije ter da mora pristojni komisar za energijo slediti natančno določenemu mandatu, ki določa vizijo dolgoročnega energetskega načrtovanja;
56.
poziva države članice, naj glede na boljše sodelovanje z institucijami EU določijo seznam prednostnih področij, kjer so se dogovorile o zunanji energetski politiki, vključno
a)
s cilji glede podnebnih sprememb, energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo ter razvoja obnovljivih tehnologij,
b)
s človekovimi pravicami in socialnim dialogom v prizadevanjih za določitev standardov za družbeno odgovornost gospodarskih družb na tem področju, tako na ravni EU kot na ravni ZN,
c)
z vključitvijo poglavja o energetiki v vse nove trgovinske in mednarodne sporazume EU ob upoštevanju načel vzajemnosti, preglednosti in pravne države,
d)
z izmenjavo informacij na ravni EU o pomembnih pogodbah o plinu ali prodaji energetske infrastrukture s tretjimi državami;
e)
s povečanjem raznovrstnosti pri oskrbi in tranzitnih poteh za nafto in plin ob upoštevanju sosedske politike EU;
57.
poziva Komisijo in države članice, naj podprejo naložbe v Evropski uniji in pridobivanje tržnega deleža v Evropski uniji s strani podjetij iz držav proizvajalk energije le pod pogojem vzajemnosti, tj. varnosti naložb v teh državah, ter s strategijo, ki združuje prenos najboljših razpoložljivih tehnologij z oblikovanjem mednarodnega, na pravilih temelječega in stabilnega okvira za naložbe, ki upošteva sporazum z STO in bilateralne gospodarske sporazume;
58.
meni, da mora EU še naprej voditi svetovni boj proti podnebnim razmeram in se zavzemati za uresničitev ciljev Kjotskega protokola; meni, da je treba prizadevanja EU za razvoj obnovljivih in čistih energetskih virov ter tehnologij za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo vključiti v vse zunanje odnose, in sicer v skladu z agendo o svetovnem trajnostnem razvoju, sprejeto v Johannesburgu leta 2002;
59.
poudarja potrebo po oblikovanju skupne energetske politike z ozirom na pravila notranjega trga ter zunanje vidike, ki upošteva politične in gospodarske interese vseh držav članic;
60.
poudarja pomen razvoja vseevropske Pogodbe o Energetski skupnosti;
61.
pozdravlja nedavno pobudo Komisije v okviru zelene knjige za izvedbo študije, "ki obravnava povezave med upravljanjem naravnih virov in konfliktom v zunanjih odnosih Komisije", ter poudarja zlasti povezave med zanesljivostjo oskrbe z energijo in varovanjem podnebja;
62.
poziva Komisijo, naj kot glavni cilj zunanje energetske politike EU določi zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, ki prihajajo od nekaj velikih dobaviteljev, in uveljavi raznovrstnost energetskih virov, meni, da je treba Parlamentu in Svetu predstaviti dolgoročni načrt z okvirnimi datumi;
63.
poudarja, da je postala nova oblika političnega dialoga in sodelovanja med državami porabnicami nepogrešljiva, zlasti z Združenimi državami, Kitajsko, Indijo in Japonsko; ugotavlja, da je prav tako postal nujen podoben dialog med ključnimi državami porabnicami in državami proizvajalkami, da se razvije svetovni pristop k energetiki; meni, da mora bit cilj teh novih oblik svetovnega dialoga na področju energije stabilnost, varnost in preglednost svetovnih energetskih trgov ter hkrati zagotavljanje stalne rasti v korist virov čiste energije in energetske učinkovitosti;
64.
poziva Komisijo in Svet, naj z državami, kot so Kitajska, Indija, Južna Afrika, Brazilija in Mehika, razvijeta strateško partnerstvo na področju energije in jim tako tehnično pomagata pri pripravi trajnostnih energetskih strategij, da bi tudi te države sodelovale pri prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb;
65.
poziva Komisijo, da je nujno, da se ne osredotoči le na tesnejše sodelovanje z Rusijo, ampak da pospeši tudi sodelovanje z drugimi državami izvoznicami energije, zlasti z državami Skupnosti neodvisnih držav in državami OPEC-a; pozdravlja načrtovan razvoj vseevropske energetske skupnosti;
66.
poziva Komisijo in države članice, naj zelo resno upoštevajo resnično nevarnost primanjkljaja oskrbe s plinom iz Rusije po letu 2010, med drugim zaradi pomanjkanja naložb, čezmernega uhajanja in izgube energije na domačem trgu Rusije; vztraja, naj države članice jasno izrazijo, da so potrebne naložbe verjetnejše, če bo varnost naložb večja, saj naložb ne bo brez dolgoročnih pogodb; vztraja, da države članice in Unija v razpravah o energiji z Rusijo od nje zahtevajo, naj takoj ratificira Protokol o tranzitu in Pogodbo o energetski listini, ki bo pripomogla k zagotavljanju bodočih prepotrebnih tujih naložb v rusko energetsko infrastrukturo in k zagotavljanju ustrezne oskrbe s plinom v EU v prihodnje;
67.
upošteva, da se je Evropski svet na neformalnem srečanju v Lahtiju dogovoril, da je treba načela energetske listine in sklepov G8 vključiti v prihodnji sporazum med EU in Rusijo, ki naj med drugim vsebuje tudi:
a)
mehanizem, kot so tisti v STO, za odločanje v sporih med EU in Rusijo in/ali posameznimi vlagatelji,
b)
določbo o skupnem dostopu do infrastrukture,
c)
pravila o konkurenci, ki omejujejo moč navideznih monopolnih podjetij, ki niso bila razdružena in imajo dostop do posameznih energetskih trgov,
d)
sporazum o obravnavi vprašanj o tehničnih okvarah v tretjih državah, ki vplivajo na čezmejno oskrbo države članice EU;
68.
poudarja, da negotovost pri oskrbi z energijo in zaščiti podnebja pogosto sproži mednarodne krize in spore, ki vplivajo na demokracijo, človekove pravice in revščino;
69.
ugotavlja, da je izpad plina na energetskem trgu več držav članic zadnjo zimo že povzročil selitev podjetij v energetsko intenzivni industriji; meni, da je zato treba preučiti možnosti za spodbujanje solidarnosti med državami članicami ter to vprašanje obravnavati prednostno, da se zagotovi ustrezno delovanje sedanjih in prihodnjih povezovalnih vodov;
70.
poziva EU, naj si prizadeva za vključitev določb o trgovini z energijo v predpise Svetovne trgovinske organizacije, kar bi omogočilo, da postane organizacija mednarodna posrednica, sposobna reševanja sporov pri dobavi in distribuciji energije;
71.
meni, da ima EU odgovornost, da z zadevnimi državami razvije decentralizirane rešitve na področju energije, prilagojene podeželskim območjem;
72.
poziva Komisijo, naj analizira in obravnava vprašanje tehničnih okvar v tretjih državah, ki vplivajo na čezmejno oskrbo držav članic, kot so motnje v oskrbi z nafto iz naftovoda Druzhba;
73.
poudarja da je treba povečati raznovrstnost na trgu plina EU, in sicer z iskanjem načinov za zagotovitev večje oskrbe z energijo neposredno od proizvajalcev v Srednji Azije, to so Kazahstan, Azerbajdžan, Turkmenistan in Uzbekistan;
74.
poziva, da se sprejmejo ukrepi za zagotovitev razvoja vseevropske energetske skupnosti s širitvijo Pogodbe o energetski skupnosti tako, da bo vključevala Turčijo, ter s preučitvijo možnosti, da se Mašrek in Magreb priključita k vseevropski energetski skupnosti;
Enotni energetski trg in konkurenčnost
75.
poziva države članice k priznanju, da energetski trg EU še vedno ni popolnoma liberaliziran in da je izvajanje v celoti nujno potrebno; meni, da sta za vzpostavitev visoke stopnje energetske neodvisnosti, dolgoročne stabilnosti, učinkovitosti, okoljske občutljivosti in zanesljive oskrbe potrebna jasen in trden političen okvir ter konkurenčen in pošten energetski trg; zato poziva Komisijo in države članice, naj natančno preučijo potrebo po regulativnih posegih;
76.
ugotavlja, da države članice na različne načine spodbujajo politiko liberalizacije energetskega trga in da so razlike vidne tudi v njihovih regulativnih okvirih;
77.
poziva, naj Evropski svet na spomladanskem vrhu 2007 oblikuje širši pristop, kar zadeva skupne evropske interese na področju energije, da se vprašanje končne vzpostavitve notranjega trga postavi v jasen politični okvir, ki trenutno manjka;
78.
poziva Komisijo, naj uporabi člen 86(3) Pogodbe ES za povečanje prizadevanj za razdružitev plinske infrastrukture, da se poveča konkurenčnost v sektorju tranzitnih plinskih omrežij in spodbudi upravljavce k odprtju trgov tudi za upravljavce, ki sicer niso med običajnimi dobavitelji plina;
79.
čestita Komisiji za preiskavo energetskega trga; poziva Komisijo k izvajanju izvršilnih ukrepov, vključno z denarnimi kaznimi za podjetja, ki kršijo pravila konkurence; spodbuja Komisijo, naj ukrepa proti državam članicam, ki neupravičeno ščitijo nacionalne energetske gigante, poskušajo znova določati končne cene pod tržnimi cenami, ali skušajo zaustaviti združitve in prevzeme, ker tako ravnanje ovira razvoj, kar vse škoduje razvoju notranjega trga; zahteva od Komisije, naj zagotovi smernice za ustrezno oblikovanje dolgoročnih pogodb o oskrbi in pogojev, pod katerimi so takšne ureditve sprejemljive;
80.
meni, da bi morale države članice in regije zagotoviti enakopravno obravnavo malih in srednje velikih proizvajalcev energije ter velikih proizvajalcev na trgu, da bi porabnike energije zaščitili pred posledicami tržnih monopolov;
81.
poziva Komisijo, naj pri svoji oceni državnih načrtov razdelitve pravic zavrne poskuse izkrivljanja trga, ki izhajajo iz načrtov, ter naj vztraja pri uskladitvi načrtov, med katerimi jih sedaj veliko izpodkopava načelo, da plača povzročitelj obremenitve;
82.
poziva Komisijo, naj naredi konec določanju cen energije, saj to spodkopava temelje odprtih energetskih trgov; poziva Komisijo, naj reši predvsem vprašanje sistemov določenih energetskih cen za energetsko intenzivne industrije, saj ti ne spodkopavajo le energetskega trga Unije, temveč tudi notranji trg drugih proizvodov; priznava, da so morda potrebni posebni ukrepi za energetsko intenzivne industrije v EU, ki so izpostavljene svetovni konkurenci, vendar morajo biti ti ukrepi sprejeti ob usklajevanju na ravni EU; zato poziva GD za konkurenco, naj predloži jasen niz kriterijev za opredelitev energetsko intenzivnih industrij, izpostavljenih svetovni konkurenci, in naj te kriterije uporabi pri ocenjevanju ustreznosti posebnih nacionalnih energetskih režimov za energetsko intenzivne industrije;
83.
poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za obravnavo koncentracij na energetskem trgu če pride do zlorabe prevladujočega položaja na trgu;
84.
predlaga bistveno povečanje pristojnosti regulatorjev v državah članicah, ki morajo biti povsem neodvisni od vlade in industrije, usklajevanje njihovih pristojnosti, kar je mogoče doseči z določitvijo splošnih pravil o preglednosti, odprtosti in odgovornosti, to pa mora nadzorovati Komisija ter letno Evropski parlament, ter določitev minimalnih zavezujočih smernic o postopku za imenovanje regulatorjev; meni, da je treba nacionalnim regulatorjem na področju energetike dodeliti vlogo svetovanja organom, pristojnim za konkurenco,v državah članicah, in zagotavljanja, da imajo energetska podjetja zakonsko obveznost, da strankam svetujejo o varčevanju z energijo;
85.
poziva Komisijo, naj preuči pristojnosti in neodvisnost nacionalnih regulatorjev in šele nato pripravi priporočila o usklajenem oblikovanju ureditve na notranjem trgu EU;
86.
poziva države članice, naj dodelijo pristojnosti nacionalnim regulatorjem, dogovorjene ravni EU, da se jim zagotovijo orodja za uresničitev čezmejnega prenosa elektrike in plina, vključno z nediskriminatornim dostopom do omrežja, tarifami za prenos, dodeljevanjem zmogljivosti, javnimi storitvami uravnavanja prezasedenosti in delovanjem omrežja ter jasnim časovnim razporedom za ponudbe na energetskem trgu; meni, da bi morali nacionalni regulatorji vztrajati pri tem, da morajo omrežni upravljavci delovati v prid evropskih potrošnikov; meni, da je treba pred ustanovitvijo evropskega regulatorja uskladiti pristojnosti regulatorjev držav članic, da bi tako zagotovili večjo doslednost pri izvajanju ukrepov za izboljšanje delovanja trga;
87.
poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo boljše usklajevanje med upravljavci prenosnega omrežja, posebej na področjih, kot so čezmejno dodeljevanje zmogljivosti, preglednost, enodnevni trgi, načrtovanje omrežij in naložbe, povezane z razvojem regionalnih trgov; poziva Komisijo, naj skupaj z upravljavci prenosnega omrežja pripravi kodeks evropskega omrežja;
88.
poziva Komisijo, naj poišče rešitev za probleme glede neodvisnosti/navzkrižja interesov ter preglednosti pri upravljavcih prenosnega omrežja ter naj pripravi predloge, ki bodo upravljavcem omogočili vlogo spodbujanja trga ter privedli do uskladitve mednarodnih predpisov zanje, s čimer bi izboljšali čezmejni promet;
89.
poziva Komisijo, naj zagotovi strogo spoštovanje pogojev iz člena 7(6) Direktive 2001/77/ES s strani vseh držav članic, še posebej za to, da stroški za prenos, ki jih postavljajo upravljavci za prenos elektrike preko omrežja, v nobeni obliki ne povzročijo zapostavljanja električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije v obrobnih regijah, kot so otoške regije in regije z nizko gostoto naseljenosti; poziva Komisijo, naj stori nadaljnje korake za odpravo sedanjega razlikovanja v državah članicah;
90.
poziva Komisijo in države članice, naj natančno ocenijo, ali so nove institucije, kot je Evropsko središče za energetska omrežja, resnično potrebne za oblikovanje enakih konkurenčnih pogojev glede na veliko število že obstoječih institucij, na katerih je mogoče graditi;
91.
poziva Komisijo, naj ponudi več podpore razvoju povezovalnih daljnovodov med državami članicami EU in še posebej v državah članicah, da bi dobaviteljem energije za otoška in obrobna območja omogočili boljši dostop do omrežja na kopnem;
92.
poziva Komisijo, naj natančno preuči obstoječe težave pri dodeljevanju dovoljenj za načrtovanje na mejah ter naj poročilo predloži Evropskemu parlamentu; poziva države članice naj dodelijo dovoljenja za načrtovanje na mejah v roku štirih letih od vložitve vloge; dodaja, da je eden od načinov za dosego tega cilja sprejetje zakonodaje, kjer je to potrebno;
93.
meni, da bi oblikovanje regionalnih energetskih trgov lahko pomagalo pospešiti združevanje energetskih trgov EU in ne bi tega združevanja vseh energetskih trgov v nobenem primeru dodatno oviralo;
94.
poziva Komisijo, naj zagotovi širšo uporabo tržnih sistemov dodeljevanja v primerih, ko je zmogljivost čezmejnega prenosa omejena;
95.
poziva Komisijo, naj kot prednostno nalogo določi vzpostavitev dobro delujočih usklajenih regionalnih trgov z električno energijo do leta 2009, da bi združili trge z največjim potencialom razvoj na evropski ravni do leta 2012 in pospešili vzpostavitev enotnega evropskega energetskega trga in omrežja;
96.
ugotavlja, da bodo za čezmejne povezave potrebni posebni ukrepi, kot sta prednostna obravnava pri dodeljevanju sredstev ali davčne olajšave; poziva EU, naj pospeši svoje projekte vseevropskih energetskih omrežij; ugotavlja, da bo dokončanje manjkajočih povezav v vseevropskih energetskih omrežjih izboljšalo zanesljivost oskrbe in prispevalo h končni vzpostavitvi notranjega trga;
97.
meni, da je treba počakati z morebitno širitvijo ureditvenega okvira in namesto tega v državah članicah pospešiti izvajanje sedanjih predpisov Evropske skupnosti; meni, da je treba nadaljnje ureditvene ukrepe, na primer popolno razdružitev lastništva, obravnavati le, če se mehanizmi v sedanji zakonodaji o notranjem trgu izkažejo za neučinkovite; poudarja pomen povečanja učinkovitost predpisov in zagotavljanja ustreznega in celostnega izvajanja določb glede ločitve dejavnosti, kot je to določeno v sedanjih direktivah;
98.
poziva Komisijo, da pri oblikovanju stališča o prihodnjem upravljanju in lastništvu energetskih omrežij ter potrebi po novih zakonodajnih pobudah za boljšo pravno ureditev energetskega sektorja v EU v celoti upoštevati nedavno poročilo Združenja za usklajevanje prenosa električne energije (UCTE) in Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG) o izpadu električne energije v Nemčiji novembra 2006;
99.
meni, da morajo biti prenosni sistemi v energetskem sektorju predmet popolne razdružitve lastništva, takoj ko Komisija meni, da je obstoječa zakonodaja neučinkovita, saj bi to preprečilo navzkrižje interesov med konkurenčnimi energetskimi podjetji;
100.
meni, da mora Komisija po opravljeni temeljiti analizi o stroških in prednostih, ki mora upoštevati fizične in gospodarske ovire v sektorju plina, predložiti celovito strategijo o plinu, ki obravnava potrebo po zmanjšanju porabe plina, zagotavljanje dostopa tretjim stranem, kar omogoča gospodarno in učinkovito porabo plina, nato raznovrstnost oskrbe z energijo in tranzitnih poti ter izboljšano plinsko infrastrukturo (npr. skladiščenje plina, objekte za utekočinjen zemeljski plin in manjkajoče plinske omrežne razdelilnike) – s tem bi se pripravili tudi na uvedbo bioplina -, ter obravnava potrebo v nekaterih državah članicah, da se obrne smer pretoka plina ter da se poleg tega obravnavajo vprašanja skladiščenja in zalog;
101.
poziva Komisijo, naj oblikuje predloge za direktivo o direktivi o zemeljskem plinu, ki bi bili v ravnotežju s predlogi za biogoriva in vodik;
102.
zahteva od Komisije, naj predloži opredelitev, kdo je velik porabnik energije; poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni velikim porabnikom energije v EU, ki konkurirajo v svetovnem gospodarstvu;
103.
poziva Komisijo, naj uporabi svoje pristojnosti na področju konkurence za rešitev vprašanja klavzul o delitvi trga, ki se pojavljajo v dobavnih pogodbah med proizvajalci plina in nacionalni dobavitelji energije v EU in ki nacionalnim dobaviteljem v EU prepovedujejo nadaljnjo prodajo odvečnega plina proizvajalcev na druge trge EU; nadalje naj Komisija preuči zakonitost teh dolgoročnih pogodb o oskrbi, ki drugim dobaviteljem preprečujejo dostop na trg;
Pomanjkanje energije in pravice potrošnikov
104.
verjame, da je treba potrošnike postaviti v središče vseh prihodnjih energetskih politik in da mora predlog Komisije jasneje opredeliti pomanjkanje energije; opozarja, da morajo pri gospodarjenju z energijo svoje obveznosti izpolnjevati tudi potrošniki, med njimi še posebej javni organi, ki morajo dajati zgled; priznava ključno vlogo "pametnega" merjenja in zaračunavanja energije pri krepitvi ozaveščenosti potrošnika o tem, kako in zakaj porabi energijo, in posledično pri spremembi njegovega vedenja; poziva Svet in Komisijo, naj predlagata ukrepe, ki bi pomagali gospodinjstvom z nizkimi dohodki, da bi ti v svojih domovih privarčevali z energijo in imeli posledično nižje račune za energijo ter bili manj izpostavljeni rasti cen;
105.
vztraja pri potrebi po izobraževalnih kampanjah in spremembi vedenja v korist trajnejše mobilnosti evropskih državljanov;
106.
zahteva, da lokalne in regionalne oblasti prejemajo celovito in stalno podporo na področju energetske učinkovitosti in trajnostnih ukrepov v okviru vseh evropskih shem financiranja, zlasti strukturnih skladov, sedmega okvirnega programa, programa "Inteligentna energija - Evropa" ter na splošno vseh ukrepov regionalne politike in finančnega upravljanja, ki so del kohezijske politike za obdobje od 2007 do 2013, ter na področju dejavnosti EIB;
107.
poziva Komisijo, naj dokaže svojo zavezanost k spodbujanju obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo tako, da ti dve politiki postavi v ospredje vseh pobud, financiranih iz strukturnih skladov in Kohezijskega sklada (vključitev v prevladujočo usmeritev), še posebej pobud, ki jih v vseh regijah Unije v naslednjem programskem obdobju 2007–2013 financira Evropski sklad za regionalni razvoj, ter naj pripravi predlog, kako odpraviti omejitve napredka pri varčevanju z energijo, ki ga povzroča 3-odstotna omejitev pri porabi sredstev iz strukturnih skladov za spodbujanje energetske učinkovitosti ter naj preuči odpravo praga po letu 2013;
108.
ponovno potrjuje stališče, da je treba zagotoviti oskrbo z energijo za zadovoljevanje osnovnih potreb ljudi; zahteva od regulatorjev na področju energetike v državah članicah, naj zagotovijo izpolnjevanje obveznosti univerzalnih storitev in da ustrezno zaščitijo ranljive in revne potrošnike;
109.
podpira upoštevanje ciljev energetske politike pri določanju meril za podeljevanje javnih naročil, kjer je to izvedljivo za odgovorni organ, smiselno pri posameznem razpisu in to ne pomeni nepoštenega poseganja v konkurenco;
110.
poudarja pomen tega, da imajo potrošniki lahek dostop do informacij o cenah in izbiri ter da jim je na voljo preprost način menjave ponudnika energetskih storitev in pravica, da jih regulator v vsaki državi članici posluša;
Razvoj
111.
zahteva, naj Komisija in Svet priznata, da sta na svetu 2 milijardi ljudi, ki nimajo dostopa do osnovnih energetskih storitev, in da mora EU določiti politično usmeritev za izboljšanje teh razmer in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja;
112.
podpira pobudi za svetovno energetsko učinkovitost in sklad obnovljivih virov energije, ki sta del globalne odgovornosti politike za spodbujanje razvoja;
113.
poudarja, da morajo EU in države članice uporabiti svoje diplomatske in trgovinske vezi ter vezi za nudenje pomoči, ki jih imajo z državami dobaviteljicami energije, da bi povečali fiskalno preglednost; zahteva od Komisije, naj uradno potrdi in spodbuja pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah ter razvije strategijo za to, da se načela iz te pobude in iz sheme družbene odgovornosti gospodarskih družb vključi v vse sporazume s tretjimi državami; meni, da morajo posebne določbe teh sporazumov podpirati vlogo civilne družbe kot neodvisnega nadzornika upravljanja s prihodki od energije;
114.
meni, da bi se vpliv ukrepov EU močno okrepil s trdno zunanjo politiko, ki bi si prizadevala prepričati vse industrializirane države za sodelovanje v boju proti podnebnim spremembam, ter z vključitvijo večjega števila programov za spodbujanje čiste in učinkovite energije v razvojno politiko EU;
115.
razen tega meni, da mora EU skupaj z najbolj "naprednimi" državami v razvoju preučiti načine, ki bi jim omogočili večjo vlogo v svetovnem prizadevanju za boj proti globalnemu segrevanju in prilagajanje temu pojavu ter da mora EU preučiti, kako okrepiti svetovno solidarnost glede na učinke podnebnih sprememb, zlasti na najrevnejše države;
116.
poudarja, da je gospodarski razvoj pravica vseh držav v razvoju; vendar opozarja, da državam v razvoju ni treba ponoviti načinov onesnaževanja v industrializiranih državah, in zato poziva, da se več pozornosti nameni tehnološkemu sodelovanju in krepitvi zmogljivosti na področju trajnostne energije ter globalnim standardom učinkovitosti za izdelke, ki za delovanje potrebujejo energijo;
117.
poziva, da je treba, na primer prek prenosa znanja in tehnologij, zlasti v državah v razvoju izdatneje podpreti rabo trajnostnih, lokalno razpoložljivih oblik energije in decentraliziranih energetskih omrežij, saj je tako mogoče zagotoviti dostop do energije, varčevati z viri, ustvariti delovna mesta, zmanjšati odvisnost in prispevati k razvoju pravilno delujočih tržnih gospodarstev;
°
° °
118.
naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
