Evropski zaščitni nalog za preprečevanje nasilja po vsej EU
Pravice žensk/enake možnosti
2010-06-01 - 18:14
Ženske so velikokrat žrtve družinskega nasilja. ©BELGA_PhotoAlto_Laurent Hamels Žrtve nasilja morajo tudi v drugih državah EU uživati podobno zaščito kot doma Treba se je izogniti zapletenim pravnim postopkom ob vsaki selitvi Odbora Evropskega parlamenta za državljanske pravice in enakost spolov sta danes na skupni seji obravnavala predlog direktive o evropskem zaščitnem nalogu. Ta bi lahko olajšal življenje tudi več kot 100,000 ženskam, ki zaradi družinskega, spolnega ali psihološkega nasilja uživajo posebno zaščito pred nasilneži. Evropski nalog bi to zaščito zagotovil tudi v primeru, če bi se žrtev nasilja preselila v drugo državo Evropske unije.
"Zaščita žrtev je najpomembnejša prednostna naloga za EU na področju svobode, varnosti in pravice," je ob tem dejal predsednik odbora za državljanske pravice Juan Fernando López Aguilar (ES, S&D). O poročilu o evropskem zaščitnem nalogu bo glasovanje sicer potekalo 22. junija.
Zakaj sploh evropski nalog?
V EU je v tem trenutku 27 različnih pravnih sistemov, kjer se pravice, ki jih uživajo žrtve nasilja med državami znatno razlikujejo. Ker je žrtvina najpomembnejša pravica, da je zaščitena pred nadaljnjim nasiljem, je treba zagotoviti, da zaščita deluje tudi, če se žrtev preseli v drugo državo EU. Ravno to je cilj evropskega zaščitnega naloga, namreč priznavanje zaščitnih ukrepov, odrejenih v eni članici unije, tudi v drugih članicah.
"Danes je v Španiji v veljavi 118,000 odredb o prepovedi približevanja. V EU lahko računamo na 100,000 evropskih zaščitnih nalogov," je pojasnila Carmen Romero López (S&D, ES).
Nalog ne bi zamenjal zaščitnih ukrepov, ki izhajajo iz nacionalnega prava, ampak bi jih dopolnil, in sicer tako, da bi njihovo veljavnost razširil tudi na druge države. Pri tem direktiva predvideva, da bi evropski zaščitni nalog ščitil tudi tiste osebe, za katere obstaja tveganje, da postanejo žrtve nasilja, in to pred osebami, ki še sploh niso storile kaznivega dejanja.
"Pri evropskem zaščitnem nalogu bi morali pred njegovo uveljavitvijo zahtevati obsodbo. Ne maram koncepta možnih žrtev nasilja, vsi smo namreč možne žrtve," je ob tem dejal Timothy Kirkhope (ECR, UK). Z njim se je strinjal tudi Raül Romeva (Zeleni/EFA, ES) , ki se je zavzel za jasno definicijo žrtve nasilja.
Brez nepotrebnih zapletov
"Žrtve so najprej pozabljene, zato je evropski zaščitni nalog v prvi vrsti namenjen žrtvam nasilja na podlagi spola, ki se selijo znotraj EU," je menila Teresa Jiménez-Becerril Barrio (EPP, ES) , ki sicer glavno prednost naloga vidi v tem, da žrtev ob selitvi ne rabi znova sprožiti pravnih postopkov za zagotovitev zaščite.
Ob tem poročilo opozarja, da so postopki in ukrepi v zvezi z zaščito žrtev med državami zelo različni, zato se postavlja vprašanje njihovega enakega uveljavljanja v EU.
20100528STO75181 Poročilo EP o evropskem zaščitnem nalogu Nasilje nad ženskami - Poročilo s seminarja Odbor EP za državljanske pravice Odbor EP za enakost spolov Svenssonova žrtvam nasilja: Odidite in si ustvarite novo življenje
SL
1
PHOTO
20100526PHT75017.jpg
SL
2
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/femm/pr/817/817530/817530sl.pdf
SL
4
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=SL&body=LIBE
SL
5
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=SL&body=FEMM
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100315BKG70581 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100226STO69661 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
