11.6.2008
PREDLOG RESOLUCIJE
k izjavi Evropskega sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) poslovnika,
ki ga predlagajo José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Jacek Saryusz-Wolski, Ria Oomen-Ruijten, Christopher Beazley, Elmar Brok, Urszula Gacek in Tunne Kelam
v imenu skupine PPE-DE
o vrhunskem srečanju Evropska unija–Rusija v Hanti Mansijsku junija 2008
Resolucija Evropskega parlamenta o vrhunskem srečanju Evropska unija–Rusija v Hanti Mansijsku junija 2008
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani,
–
ob upoštevanju cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi, ki je sledila 11. vrhunskemu srečanju EU-Rusija v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se ustvarijo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti in skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, ki bo vključeval kulturo,
–
ob upoštevanju izida 21. vrhunskega srečanja EU–Rusija 14. novembra 2007 v Mafri,
–
ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah in zlasti njegovega sedmega kroga 17. aprila 2008 na temo svobode medijev, svobode izražanja in zbiranja, zlasti v povezavi z nedavnimi parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami, delovanja civilne družbe, pravice pripadnikov manjšin, boja proti rasizmu in ksenofobiji ter otrokovih pravic,
–
ob upoštevanju poročila o napredku o izvajanju skupnih prostorov EU in Rusije, ki ga je pripravila Evropska komisija,
–
ob upoštevanju izidov osmega srečanja Stalnega partnerskega sveta EU–Rusija za svobodo, varnost in pravico, ki je bilo od 24. do 25. aprila 2008 v Sankt Peterburgu,
–
ob upoštevanju izjave predsednika delegacije Evropskega parlamenta pri Sveta za partnerstvo in sodelovanje EU–Rusija po obisku delovne skupine EU–Rusija od 17. do 18. marca 2008 v Moskvi,
–
ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o odnosih med EU in Rusijo,
–
ob upoštevanju člena 103(2) svojega poslovnika,
A.
ker sta Evropska unija in Rusija, ki je članica Varnostnega sveta ZN, skupaj odgovorni za svetovno stabilnost in varnost ter ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo posebno pomembi za stabilnost, varnost in blaginjo Evrope,
B.
ker je Ruska federacija polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije, določenim v teh organizacijah,
C.
ker obstaja resna zaskrbljenost glede razvoja dogodkov v Ruski federaciji, povezanega s spoštovanjem in varstvom človekovih pravic ter spoštovanjem skupno dogovorjenih demokratičnih načel, pravil in postopkov,
D.
ker sklenitev novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusko federacijo ostaja izjemno pomembna za nadaljnji razvoj in poglabljanje sodelovanja med partnericama,
E.
ker bi moralo biti hitro izvajanje štirih skupnih prostorov, tj. skupnega gospodarskega prostora, skupnega prostora svobode, varnosti in pravice, skupnega prostora zunanje varnosti in skupnega prostora raziskovanja, izobraževanja in kulture, v središču pogajanj o novem sporazumu o strateškem partnerstvu,
F.
ker bi pristop Ruske federacije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) znatno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med Rusijo in Evropsko unijo, kar je odvisno od polnega spoštovanja in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih je določila ta organizacija,
G.
ker je varnost oskrbe z energijo eden največjih izzivov za Evropo in eno glavnih področij sodelovanja z Rusijo in ker so potrebna skupna prizadevanja, da bi se polno in učinkovito uporabljali sistemi za prenos energije, ki že obstajajo ali ki jih je treba nadalje razvijati,
H.
ker je Rusija nedavno vključila nekatere največje energetske družbe EU v okviru strateškega partnerstva v več pomembnejših energijskih projektov, ali je družbam EU dovolila nakup nekaj omejenih strateških deležev v ruskih družbah, ker je zaščita pravne varnosti in lastninskih pravic ključna za ohranjanje sedanje ravni tujih naložb v Rusiji,
I.
ker bi bilo treba spore o pogojih dobave in prenosa energije reševati s pogajanji, brez razlikovanja in na pregleden način, in ker se jih nikoli ne sme uporabljati kot sredstvo za izvajanje političnega pritiska na države članice EU in države v skupni soseščini,
J.
ker bi moral zato prihodnji sporazum med Evropsko unijo in Rusko federacijo vključevati načela Pogodbe o energetski listini,
K.
ker je v interesu gospodarstev Rusije in EU, da njuni trgovinski odnosi postanejo bolj raznoliki, saj nesorazmeren delež trgovine v energetiki njuna gospodarstva izpostavlja spremembam cen za te izdelke, kot se je izkazalo v preteklosti,
L.
ker bi Evropska unija in Ruska federacija skupaj zmogli in morali prevzeti dejavno vlogo pri vzpostavljanju miru in stabilnosti na evropski celini, zlasti v skupni soseščini, ter drugih delih sveta, tudi v Iranu in na Bližnjem vzhodu,
M.
ker je v Abhaziji in Južni Osetiji prišlo do novih napetosti, položaj pa se poslabšuje zaradi ukrepanja Ruske federacije, med drugim izjave ruskega ministrstva za zunanje zadeve 16. aprila letos, da bodo vzpostavljeni uradni stiki z institucijami de facto oblasti v Južni Osetiji in Abhaziji, izjave ruskega ministrstva za obrambo 29. aprila, da se bo povečalo število „mirovnikov“ Skupnosti neodvisnih držav v Abhaziji, in incidenta v gruzijskem zračnem prostoru 20. aprila, ko je rusko lovsko letalo sestrelilo gruzijski zrakoplov brez posadke,
N.
ker je Rusija odstopila od pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in izjavila, da bo ustavila inšpekcijske preglede in preverjanje svojih vojaških objektov s strani držav članic Nata ter ne bo več omejevala količine svojega konvencionalnega orožja,
O.
ker je ruski minister za zunanje zadeve Sergej Lavrov po srečanju z ministrsko trojko EU v torek 29. aprila v Luxembourgu potrdil sodelovanje Rusije v vojaški operaciji EU v Čadu in Srednjeafriški republiki (EUFOR Čad/Srednjeafriška republika),
P.
ker je pomembno, da mora EU govoriti isti jezik ter izkazati solidarnost in enotnost v svojih odnosih z Rusko federacijo ter da ti odnosi temeljijo na medsebojnih interesih in predanosti skupnim vrednotam,
1.
poudarja, da bo bližnje vrhunsko srečanje prvo takšno med EU in Rusijo, ki se ga bo udeležil novoizvoljeni predsednik Dmitrij Medvedjev, in izraža upanje, da bo to srečanje zaznamovalo izboljšanje odnosov med EU in Rusijo;
2.
ponovno izraža prepričanje, da je Rusija za doseganje strateškega sodelovanja, ki bo temeljilo na skupnih vrednotah, pomembna partnerica, s katero EU nima zgolj skupnih gospodarskih in trgovinskih interesov, ampak si z njo deli tudi cilj tesnejšega sodelovanja na mednarodnem prizorišču;
3.
poziva rusko vlado in Evropsko unijo, naj skupaj ustvarita razmere, potrebne za hiter začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Rusijo; poudarja pomen enotnosti in solidarnosti med državami članicami EU pri njihovih odnosih z Rusijo; v zvezi s tem ponovno poudarja, da morajo biti človekove pravice in demokracija stržen vseh prihodnjih sporazumov z Rusko federacijo;
4.
v tej luči pozdravlja spodbudne izjave na srečanju ministrov za zunanje zadeve EU 29. aprila v Luxembourgu, ki bi lahko sprožile premostitev zastoja in pričetek pogovorov o novih sporazumih pred vrhunskim srečanjem v Hanti Mansijsku;
5.
pozdravlja izjave predsednika Medvedjeva o pomembnosti pravne države in človekovih pravic v Rusiji ter izraža upanje na nadaljnji napredek na tem področju;
6.
je seznanjen z nenehno izmenjavo mnenj o človekovih pravicah v Rusiji, ki je del posvetovanj med EU in Rusijo o človekovih pravicah; vendar opozarja na zelo zaskrbljujoče razmere v Rusiji v smislu spoštovanja človekovih pravic, demokracije, svobode izražanja ter pravice civilne družbe in posameznikov, da ugovarjajo oblastem in od njih zahtevajo, da prevzamejo odgovornost za svoja dejanja; poziva Rusijo, naj dialog o človekovih pravicah izvaja izmenično v EU in Rusiji;
7.
poziva Rusko federacijo, naj pokaže zavezanost skupnim vrednotam z ratificiranjem dodatnega protokola 14 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in s tem omogoči izvedbo pomembnih reform Evropskega sodišča za človekove pravice, ki je obremenjeno z zaostankom desettisočev zadev;
8.
poziva, da je treba okrepiti dialog med EU in Rusijo o človekovih pravicah, Evropskemu parlamentu, ruski dumi ter organizacijam civilne družbe in organizacijam za človekove pravice pa omogočiti učinkovito sodelovanje v njem; poziva Rusijo, naj v celoti spoštuje obveznosti, ki jih ima kot članica Sveta Evrope, vključno s spoštovanjem svobode združevanja in pravice do mirnih demonstracij in svobode medijev; poudarja pomembnost od nacionalnih vlad neodvisnih nevladnih organizacij za razvoj civilne družbe in poziva ruske oblasti, naj novi zakon o nevladnih organizacijah uporabljajo tako, da nove zahteve teh organizacij ne bodo po nepotrebnem obremenjevale;
9.
opozarja na nevzdržne razmere dela, ustrahovanje novinarjev in pritisk nanje v Ruski federaciji, med katerimi je bilo nekaj umorjenih – ti zločini so še vedno nepojasnjeni – ter je posebej zaskrbljen zaradi predlaganih sprememb zakona o medijih, ki ga je duma odobrila v prvi obravnavi 25. aprila in ki bi zvezni agenciji Rosvjazohrankultura, ki nadzoruje medije, podelil pristojnost, da zapre katero koli medijsko družbo zaradi več kot enega primera klevetanja; namesto tega priporoča "medijsko samoreguliranje" kot način krepitve odgovornosti novinarjev;
10.
ugotavlja, da je dinamika pri tekočem praktičnem izvajanju načrta o štirih skupnih prostorih pozitivna, in poudarja, da bi poglobitev partnerstva prinesla obojestransko korist;
11.
ponovno poudarja poseben pomen vzpostavitve skupnega gospodarskega prostora ter nadaljnjega razvijanja ciljev, ki so bili dogovorjeni v časovnem načrtu za ta prostor, zlasti kar zadeva oblikovanje odprtega trga med EU in Rusijo;
12.
poudarja pomen izboljšanja okolja za evropske naložbe v Rusiji, kar je mogoče doseči le s spodbujanjem in omogočanjem nediskriminacijskih in preglednih pogojev poslovanja, manjšo birokracijo in vzajemnimi naložbami; je zaskrbljen, ker oblasti uporabljajo pravila nepredvidljivo, kar se odraža v politično motiviranih obtožbah proti Mihailu Hodorkovskemu, in poziva ruske oblasti, naj prenehajo s temi zlorabami in tako naredijo simboličen korak naprej;
13.
pozdravlja okrepljen dialog med EU in Rusijo o energetskih vprašanjih; poudarja pomen uvoza energije za evropska gospodarstva, ki predstavlja možnost za nadaljnje trgovinsko in gospodarsko sodelovanje med EU in Rusijo; poudarja, da bi morala biti načela soodvisnosti in preglednosti osnova takšnega sodelovanja, prav tako kot tudi enak dostop do trgov, infrastrukture in naložb; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita, da bodo načela pogodbe o energetski listini, ki je po členu 45 za Rusijo zavezujoča še pred ratifikacijo v dumi Ruske federacije, in pogodbi priloženega prehodnega protokola ter sklepov G8 vključena v novi sporazum o partnerskem sodelovanju med EU in Rusijo tako učinkovito kot v sami listini ter da se bo nadaljevalo sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije; opozarja, da bi ta načela morala veljati za vse večje projekte energetske infrastrukture; poziva Evropsko unijo, naj nastopa enotno v pogovorih z Rusijo o teh občutljivih energetskih vprašanjih; poziva partnerje v energetskem dialogu med EU in Rusijo, naj preučijo možnost obračunavanja dobave ruske energije v EU v evrih, da bi postali neodvisni od valut tretjih držav;
14.
pozdravlja napredek, dosežen od zadnjega vrhunskega srečanja v Mafri v zvezi s pristopom Rusije k STO, ki bo ustvaril enake konkurenčne razmere za poslovno skupnost na obeh straneh in bo v veliko pomoč ruskim prizadevanjem za izgradnjo sodobnega, raznolikega in visokotehnološkega gospodarstva; poziva Rusijo, naj stori vse, da odpravi preostale ovire v pristopnem procesu, zlasti na področju izvoznih dajatev, in poskrbi, da bo lahko v celoti izpolnila in izvajala obveznosti in dolžnosti, ki izhajajo iz članstva v STO, potem pa bi EU morala z Rusko federacijo začeti pogovore o sklenitvi sporazuma o prosti tgovini;
15.
obžaluje, da Rusija ni izpolnila obveznosti postopne ukinitve plačil za sibirske prelete in jo poziva, naj podpiše sporazum, ki je bil glede tega dosežen na srečanju na vrhunskem srečanju v Samari;
16.
pozdravlja napredek, ki sta ga dosegli EU in Rusija pri izvajanju skupnega prostora svobode, varnosti in pravice, ki je bilo do zdaj osredotočeno predvsem na izvajanje sporazumov o vizumskih olajšavah in ponovnem sprejemu, ki so se izkazali za odločilen korak na poti k odpravi vizumov za potovanje; poziva k nadaljnjemu sodelovanju na področju nezakonitega priseljevanja, boljšega nadzora nad osebnimi dokumenti in boljše izmenjave informacij o terorizmu in organiziranem kriminalu; poudarja, da morata Svet in Komisija zagotoviti, da bo Rusija izpolnjevala vse pogoje, določene v sporazumih, doseženih s pogajanji, o odpravi vizumov med obema stranema, da bi se izognili vsem kršitvam v smislu varnosti in demokracije v Evropi;
17.
opozarja, da bo Rusija, ki je lani spremenila pravila o vizumih in nehala izdajati enoletne poslovne vizume za večkratni vstop, ki so jih pred tem uporabljali številni evropski delavci, morda soočena z izselitvijo mendežerjev in delavcev iz EU, razen če spremeni nova pravila in zmanjša težavno birokracijo, potrebno za pridobitev vizumov in delovnih dovoljenj;
18.
pozdravlja okrepljeno sodelovanje med EU in Rusijo na področju vesoljskih raziskav v okviru tristranskega dialoga, ki se je marca 2006 začel med Evropsko komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in rusko vesoljsko agencijo Roskosmos ter obsega vesoljske aplikacije (satelitsko navigacijo, opazovanje zemlje in satelitsko komunikacijo), dostop do vesolja (naprave za izstrelitev in prihodnje sisteme vesoljskega prometa), znanost o vesolju in razvoj vesoljske tehnologije; ugotavlja, da je bilo sodelovanje na področju vesoljskih raziskav v okviru skupnega gospodarskega prostora opredeljeno kot eden prednostnih sektorjev;
19.
poziva k sodelovanju Ruske federacije v procesu izgradnje evropske raziskovalne infrastrukture, ki jo podpirajo okvirni programi Evropske skupnosti; meni, da bi se s takšno pobudo zagotovila učinkovita uporaba in nadaljnji razvoj obsežnih ruskih človeških in finančnih virov na področju raziskav, razvoja in inovacij, torej bi bila koristna za Evropo in Rusijo;
20.
izraža globoko neodobravanje ruske najave o vzpostavitvi uradnih stikov s separatističnimi oblastmi Južne Osetije in Abhazije, ponovno izraža popolno podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije znotraj mednarodno priznanih mej ter poziva Rusko federacijo, naj prekliče svojo odločitev, ki spodkopava mednarodna prizadevanja za mir, v katerih sodeluje tudi sama;
21.
odločno obsoja krepitev ruske vojaške navzočnosti v Abhaziji in poziva Rusko federacijo, naj takoj umakne dodatne sile; meni, da je krepitev ruske vojaške navzočnosti sicer morda v mejah skupne številčne navzočnosti mirovnih sil Skupnosti neodvisnih držav, ki jih je napotil svet voditeljev Skupnosti neodvisnih držav, vendar v današnji politični realnosti napetosti ne zmanjšuje, ampak jo povečuje;
22.
poziva vpletene strani, naj se vzdržijo vsakršnega poseganja, ki bi lahko povzročilo poslabšanje razmer v tej regiji, ponovno izraža podporo mednarodnim prizadevanjem za mirno rešitev konfliktov v Abhaziji in Južni Osetiji ter pozdravlja nedavne specifične predloge, ki jih je za rešitev konflikta v Abhaziji podal gruzijski predsednik Mihail Sakašvili, med njimi širše politično zastopanje na najvišjih ravneh gruzijske vlade, dodelitev pravice veta za vso glavno zakonodajo, ki se nanaša na Abhazijo, in oblikovanje mednarodnih zagotovil za večji federalizem, neomejeno avtonomijo in varnost; poziva Evropsko unijo, naj dejavneje sodeluje pri iskanju mirne rešitve konflikta, nastopi kot posrednik in ponudi konkretno pomoč pri uresničevanju predlogov predsednika Sakašvilija;
23.
je seznanjen s tekočim posvetovanjem med Rusijo in Združenimi državami Amerike o načrtovanem ameriškem raketnem obrambnem sistemu in se zaveda, da raketni izstrelki dolgega dosega prispevajo k varnosti EU; spodbuja Rusko federacijo, naj izkoristi predlog o raketnem obrambnem sistemu, in poziva v projekt vpletene strani, naj si začnejo prizadevati za povezovanje raketnih obrambnih sistemov ZDA, Nata in Rusije;
24.
se zaveda, da je potrebno nadaljnje sodelovanje z Rusijo za preprečevanje širjenja orožja za množično uničenje, in poziva obe strani, naj prevzameta odgovornost, še zlasti za jedrska vprašanja Severne Koreje in Irana;
25.
poziva Rusijo, naj ponovno razmisli o enostranski začasni opustitvi izpolnjevanja pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah in ubere pot pogajanj, da zaščiti svoje legitimne interese in prepreči spodkopavanje te pogodbe; poziva članice Nata, naj ratificirajo leta 1999 spremenjeno različico pogodbe;
26.
pozdravlja odločitev Rusije, da Evropski uniji pomaga pri izvajanju mirovne operacije v Čadu in Srednjeafriški republiki, ter podpira izjavo ruskega ministra za zunanje zadeve Sergeja Lavrova in visokega predstavnika EU za zunanje zadeve Javierja Solane, da sodelovanje med Rusijo in EU pri kriznem upravljanju ne bo omejeno na sodelovanje Rusije v silah EUFOR Čad/Srednjeafriška republika in da sta obe strani na podlagi „enakopravnega partnerstva in sodelovanja“ pripravljeni podpisati okvirni sporazum na to temo;
27.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.
