Evropska diplomatska služba: Parlament potrdil dogovor iz Madrida
Zunanji odnosi
Plenarno zasedanje
2010-07-08 - 12:39
Dva tedna po sklenitvi dogovora o strukturi, organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) je Parlament ta dokument v torek najprej potrdil na odboru za zunanje zadeve, v četrtek pa še z glasovanjem na plenarnem zasedanju.
Čeprav je bilo posvetovanje o ESZD s Parlamentom le formalne narave, pa so poslanci v pogajanjih dosegli nekaj bistvenih sprememb prvotnega predloga, ki ga je visoka predstavnica EU Catherine Ashton predstavila marca. Pogajalci Elmar Brok (ELS, DE), Guy Verhofstadt (ALDE, BE) in Roberto Gualtieri (S & D, IT) menijo, da se bo evropska identiteta službe okrepila, zagotovljeno pa je tudi, da bo glede izvajanja politike in proračunske porabe odgovarjala Parlamentu.
Parlament poziva Svet, da ga mora obvestiti, če namerava odstopiti od resolucije in se posvetovati z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog visoke predstavnice. Resolucijo so poslanci sprejeli s 549 glasovi za, 78 proti in 17 vzdržanimi glasovi.
Služba bo nudila strokovno podporo visokemu predstavniku pri izvajanju zunanje politike Unije in zagotavljala kontinuiteto zunanjepolitičnega delovanja.
Nadomeščanje visokega predstavnika
Poslanci niso želeli, da bi visokega predstavnika v nastopih pred Parlamentom v primeru odsotnosti nadomeščali uradniki ESZD (na primer generalni sekretar) in so dosegli, da bodo takrat pred parlamentarce stopili ali kateri od s tematiko povezanih komisarjev (za širitev, za razvoj ali za humanitarno pomoč) ali pa zunanji minister predsedujoče države članice.
Zunanje sodelovanje
Nadzor nad izvajanjem evropskih programov za zunanje sodelovanje (razvojna in sosedska politika) bo še naprej v rokah Komisije, čeprav naj bi po prvotnem predlogu del teh pristojnosti prevzela ESZD.
Morebitne predloge za spremembe razvojne politike (Evropski razvojni sklad in instrument za razvojno sodelovanje), bosta skupaj pripravljala ESZD in Komisija, končno odločitev pa bo sprejel kolegij komisarjev.
Vsaj 60 odstotkov zaposlenih v ESZD iz vrst evropskih uradnikov
Poslanci so tudi dosegli, da bo v diplomatski službi delež uradnikov iz institucij EU vsaj 60-odstoten, kar naj bi njeno zagotovilo evropsko identiteto. Uradniki iz nacionalnih diplomatskih služb, ki bodo ob zapolnitvi vseh delovnih mest predstavljali približno tretjino osebja, bodo zaposleni za določen čas, do osem let, z možnostjo podaljšanja za dodatni dve leti.
Pogoj za zaposlitev bodo izkušnje iz diplomacije ob hkratnem zagotavljanju ustreznega geografskega ravnovesja in uravnoteženosti med spoloma. Morebitna odstopanja naj bi popravili leta 2013 ob pregledu in oceni delovanja službe.
S 1. januarjem bo v ESZD premeščenih 1525 uslužbencev iz Komisije in generalnega sekretariata sveta, ustvarjenih pa je bilo še sto dodatnih delovnih mest. Sekundirani nacionalni strokovnjaki ne bodo del kvote držav članic.
Sedež in organiziranost
V službo bo poleg osrednje uprave v Bruslju sodilo še 136 sedanjih delegacij Komisije po vsem svetu. Uprava bo razdeljena v generalne direktorate s sektorji za se svetovne regije in države ter za multilateralne organizacije.
Tako v Bruslju kot na predstavništvih bodo posebni oddelki za spremljanje stanja na področju človekovih pravic, visoki predstavnik pa bo imel na voljo tudi oddelek za odnose s Parlamentom. Pri vprašanjih kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru bodo strukture skupne varnostne in obrambne politike prišle pod pristojnost službe za zunanje delovanje.
Politična in proračunska odgovornosti
Služba bo odgovarjala Parlamentu, ki ima tudi polne pristojnosti pri sprejemanju njenega proračuna. Operativni proračun bo v rokah Komisije, ki pa bo morala Parlamentu posredovati podatke o porabi za zunanjo dejavnost, vključno z odpiranjem novih predstavništev in porabo v vsaki državi in na službenih poteh.
Pred prevzemom položajev bodo morali kandidati za posebne predstavnike EU in vodje delegacij v - po mnenju Parlamenta - strateško pomembnih državah ter organizacijah opraviti predstavitev pred odborom za zunanje zadeve. Odbor za zunanje zadeve in odbor za proračun pa bosta dobila večjo nadzorno vlogo za misije skupne zunanje in varnostne politike, ki se bodo financirale iz evropskega proračuna.
Naslednji koraki
O potrebnih spremembah finančne uredbe, pravilnika za uslužbence evropskih ustanov in proračuna za leto 2010 bo Parlament odločal po poletnih počitnicah.
20100707IPR78056
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
