Vprašanje za ustni odgovor O-000084/2012
za Komisijo
Člen 115 poslovnika
Michael Cashman
,
Juan Fernando López Aguilar
,
Enrique Guerrero Salom
,
Sylvie Guillaume
,
Claude Moraes
,
Roberto Gualtieri
,
Tanja Fajon
v imenu skupine S&D Zadeva: Pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in reforma Evropskega sodišča za človekove pravice
Evropska konvencija o človekovih pravicah (EKČP) je nastala na ruševinah druge svetovne vojne, da bi varovala demokracijo, pravno državo, človekove pravice in temeljne svoboščine v Evropi. Posameznikom omogoča, da vlade, ki kršijo temeljne svoboščine, privedejo pred evropsko sodišče.
EU je konvenciji vedno pripisovala zelo velik pomen, kar dokazuje dejstvo, da je pristop države k Svetu Evrope in h konvenciji pogoj za njeno članstvo v EU. Poleg tega si je EU dolgo prizadevala za pristop k EKČP, sedaj pa je to dolžna storiti v skladu s členom 6 PEU, ki določa, da Unija pristopi k njej. EU je tudi sprejela Listino EU o temeljnih pravicah, ki velja za institucije EU in države članice, ko izvršujejo pravo EU.
Evropska komisija se je s Svetom Evrope pogajala za pristop EU k EKČP. Doseženo je bilo soglasje o osnutku sporazuma, vendar nekatere evropske vlade sedaj temu nasprotujejo, zaradi česar je ogrožen celoten pristopni proces.
Hkrati je vlada Velike Britanije, ki sedaj predseduje Svetu Evrope, napovedala, da se bo posvetila nadaljnjim reformam Evropskega sodišča za človekove pravice . Predsednik Evropskega sodišča za človekove pravice je poudaril odgovornost držav pogodbenic pri zagotavljanju izvrševanja sodb , medtem ko je parlamentarna skupščina Sveta Evrope dodala, da bi morale države obravnavati strukturna in sistemska vprašanja ter okrepiti Evropsko sodišče za človekove pravice za zagotovitev njegove učinkovitosti .
- Ali lahko Komisija pojasni, kakšno je stanje pogajanj o pristopu EU k EKČP, kakšna je vsebina osnutka sporazuma ter kakšni so predlogi, razprave in stališča v Svetu?
- Kakšen je časovni načrt za pristop EU k EKČP?
- Kakšni so predlogi in stališča EU in njenih držav članic v organih Sveta Evrope in v odnosu do teh organov, kar zadeva spoštovanje in reformo Evropskega sodišča za človekove pravice? Ali države članice sledijo enotni usmeritvi EU na podlagi členov 2 in 6 PEU?
- Kakšne ukrepe bo treba sprejeti za okrepitev sistema EKČP in za spodbujanje držav članic, da izvršujejo sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice, tudi z obravnavanjem strukturnih in sistemskih težav?
Postopek reforme, ki se je začel pred leti, je privedel do sprejetja protokola št. 14 ter deklaracij iz Interlakna in Izmira. Privedel je do konkretnih reform ESČP, kot sta dajanje prednosti temeljnim zadevam in okrepitev postopkov za opredelitev neutemeljenih tožb. Govor na: http://www.number10.gov.uk/news/european-court-of-human-rights/. http://www.independent.co.uk/opinion/commentators/nicolas-bratza-britain-should-be-defending-european-justice-not-attacking-it-6293689.html. http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/WorkingDocs/Doc12/EDOC12811.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/ERES1856.htm, http://assembly.coe.int/Mainf.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta12/EREC1991.htm.