Parlament podpira kulturno industrijo kot dejavnik gospodarske rasti
Kultura
2008-04-10 - 14:52
Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Guy BONO (PES, FR) in ga je Evropski parlament v četrtek sprejel s 586 glasovi za in 36 proti, ugotavlja, da je kulturna industrija ena najhitreje rastočih gospodarskih panog v EU. Prispeva tudi k povečanju števila delovnih mest: leta 2004 je bilo v Evropi v kulturni industriji zaposlenih 5 milijonov ljudi oziroma 3,1 odstotka delovno aktivnega prebivalstva EU. V Sloveniji je ta delež znašal 3,6 odstotka.
Kultura kot javna dobrina omogoča razvoj posameznika in družbe, vpliva na gospodarsko rast, zaposlovanje in socialno kohezijo ter prispeva k regionalnemu in lokalnemu razvoju. V informacijski in digitalno tehnološki družbi, ko nastajajo nove oblike proizvajanja, distribucije in potrošnje, je zato treba ohraniti specifično naravo raznolikih kulturnih dobrin in obenem gojiti skupno evropsko kulturno dediščino.
Pomen za razvoj malih in srednjih podjetij
Kulturna industrija se večkrat opredeljuje kot aktivnost, ki ni izrazito ekonomske narave, vendar pa ima v resnici velik pomen na področju zaposlovanja v srednjih in malih podjetjih.
Po mnenju parlamenta bi morale države članice podpreti nove, inovativne oblike vseživljenjskega učenja, ki vzpodbujajo ustvarjalno nadarjenost. Kulturna in kreativna industrija prinašata visoko stopnjo dodane vrednosti, kar je podlaga za dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo, ki je eden od ciljev Lizbonske strategije. V prihodnosti bi bilo tako potrebno izobraževalne programe iz področja humanistike, umetnosti in kulture povezati z osnovnimi idejami podjetništva.
Več osveščanja in izobraževanja o piratstvu
Intelektualna lastnina v digitalni dobi predstavlja nov izziv, saj so se z internetom klasični načini uporabe kulturnih proizvodov in storitev močno spremenili. Uporabniki morajo imeti neoviran dostop do spletnih kulturnih vsebin in raznolikosti kulturnih izrazov, ki presega enotno industrijsko in trgovsko logiko, obenem pa je treba zagotoviti primerno plačilo za vse kategorije lastnikov pravic.
Poslanci podpirajo prizadevanja za nove poslovne modele, ki bodo potrošniku omogočili čim boljši izkoristek nove tehnologije, hkrati pa zagotavljali pravico do plačila za umetniško in kulturno ustvarjanje. Parlament meni, da bi morali ustrezno rešitev skupaj najti udeleženci v kulturni industriji, telekomunikacijski operaterji in ponudniki interneta. Cilj je ravnotežje med možnostmi dostopa do kulturnih dejavnosti in vsebin ter intelektualno lastnino, ki zagotavlja pravično in resnično plačilo avtorjem.
Parlamentarci opozarjajo, da kazensko preganjanje potrošnikov, ki resda dostopajo do vsebin nelegalno, vendar ne želijo ustvarjati profita in jih imajo le lastno uporabo, ni prava rešitev za boj proti digitalnemu piratstvu. Ustreznejši pristop bi moral spodbujati odgovoren odnos vseh akterjev s kampanjami osveščanja in izobraževanja o uporabi digitalnih vsebin.
Davčne olajšave in kulturna izmenjava
Na področju kulturne in kreativne industrije je treba sprejeti ukrepe, ki bodo zagotovili njihovo ustrezno financiranje. Poslanci priporočajo mešane metode financiranja in finančnega jamstva ter davčne spodbude - olajšave in nižje stopenj DDV za vse kulturne proizvode, vključno s spletnimi deli.
Poslanci še poudarjajo, da je treba kulturno in kreativno industrijo spodbujati z izboljšanjem sistema kvalifikacij, izobraževanja ter usposabljanja, saj bo le tako mogoče zagotoviti večjo produkcijsko in ustvarjalno zmogljivost. Med umetniki in študenti naj bi spodbujali mobilnost, ki bo pripomogla k prenosu znanja in izmenjavi izkušenj.
Konkretni koraki
Komisija bi morala razmisliti o vzpostavitvi programa po vzoru MEDIA, ki bi uresničil pobudo za evropsko digitalno knjižnico, ter spodbujal in podpiral glasbeno, gledališko in založniško industrijo. V programu Kultura pa bi bilo treba vzpostaviti mehanizem, ki bo ne-avdiovizualnim panogam kulturne industrije omogočil dostop do evropskih sredstev za promocijo knjig (med drugim na skupnih stojnicah na knjižnih sejmih), glasbe in strokovnega usposabljanja.
Evropski parlament je leta 2007 prvič podelil filmsko nagrado LUX, s katero želi krepiti kulturno politiko, spodbujati kulturno in jezikovno raznolikost, ohranjati kulturno tradicijo ter podpirati kulturno izmenjavo.
Poročilo: Guy Bono ( A6-0063/2008 ) - Kulturne industrije v Evropi
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: sreda, 9. april 2008
Glasovanje: četrtek, 10. april 2008
20080408IPR26049
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
