KONČNO
A6-0040/2006
24.2.2006
POROČILO
o spodbujanju nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene
(2004/2259(INI))
Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja
Poročevalec:
Neil Parish
PE 359.887v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................13
POSTOPEK..............................................................................................................................18
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o spodbujanju nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene
( 2004/2259(INI) )
Evropski parlament ,
- ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 29. novembra 2000: 'Evropski strategiji varnosti oskrbe z energijo naproti' ( KOM(2000)0769 ),
- ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom: 'Energija za prihodnost: obnovljivi viri energije-Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti' ( KOM(1997)0599 ),
- ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo
UL L 283, 27.10.2001, str. 33.
- ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o deležu obnovljive energije v EU, v skladu s členom 3 Direktive 2001/77/ES ( KOM(2004)0366 ),
- ob upoštevanju programa Komisije 'Inteligentna energija - Evropa', programa 'Akcijski načrt za biomaso' in sporočila o strategiji EU za biogoriva ( KOM(2006)0034 ,
- ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv za prevoz
UL L 123, 17.05.2003, str. 42. ,
- ob upoštevanju Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS
UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). ,
- ob upoštevanju Uredbe 1782/2003/ES Sveta z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podpore za kmete
UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2183/2005 (UL L 347, 30.12.2005, str. 56).
- ob upoštevanju Odločbe 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu nadzora emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in izvajanja Kjotskega protokola
UL L 049, 19.02.2004, str. 1. ,
- ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije
UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2004/75/ES, UL L 157, 30.4.2004, str. 1. ,
- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov
Sprejeto besedilo, P6_TA(2005)0365 . ,
- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
- ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A6-0040/2006 ),
A. ker je pridobivanje obnovljivih surovin sredstvo povezave skupne kmetijske politike z vrstami moderne in inovativne politike, opredeljene v sklepih Evropskega sveta v Lizboni in Göteborgu,
B. ker lahko v okviru trajnostnega razvoja pridobivanje obnovljivih surovin in uporaba organskih odpadkov prispevata k izboljšanju okolja, trajnostni proizvodnji energije, zaposlovanju in izravnavi na območjih, ki sodelujejo pri polni raznolikosti in večji neodvisnosti večfunkcionalnega kmetijstva,
C. ker lahko obnovljive surovine s tem, ko lahko delno zamenjajo fosilne vire energije, prispevajo z uravnoteženo in strateško mešanico vseh virov energije k zmanjšanju energetske odvisnosti EU in tako čim bolj zmanjšajo politično in gospodarsko tveganje zaradi uvoza; ker obnovljive surovine obenem prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in boljšemu izkoristku življenjskega cikla materiala,
D. ker razvoj rastlin za neprehrambene namene ne sme povzročiti dvoma o strateškem cilju prehrambene neodvisnosti, ki jo ima kmetijska politika Skupnosti že od začetka,
E. ker se zdi, da rastline za neprehrambene namene ponujajo kmetijstvu nove priložnosti, zlasti na področju energije, vendar je treba gospodarski okvir konkurence ustrezno določiti, pri čemer bo učinkovita nadomestitev neprehrambenih rastlin za kmete in delovanje nove proizvodne linije,
F. ker se mora za preverjanje raznovrstnosti energije v Evropi v zvezi z bojem proti učinku tople grede vsaka politika za razvoj biogoriv in valorizacijo biomase osredotočiti na energetsko varčne proizvodne metode,
G. ker je treba, čeprav razvoj rastlin za neprehrambene namene pozitivno vpliva na globalno segrevanje, nujno sestaviti prej jasne energetske in okoljske bilance, da se vračunajo vsi stroški proizvodnje in se lahko predlagajo prednosti morebitnega novega pristopa,
H. ker se rezerve nafte in zemeljskega plina stalno zmanjšujejo, bo v prihodnjih 15 letih proizvodnja nafte predvidoma upadala, kar bo v prihodnje povečalo ceno nafte; ker je zato varčnejše in učinkovitejše ravnanje z energijo v kmetijskem in živilskem sektorju nujno potrebno, predvsem s skrajšanjem poti prevoza ter z necentralno preskrbo z živili in pridobivanjem energije,
I. ker je pridobivanje energije iz biomase izziv, ki zajema različna področja, kot so oskrba z energijo, varstvo okolja, standardizacija ter zanesljivost oskrbe z energijo z uporabo lokalnih obstoječih obnovljivih virov energije in obnovljivih surovin,
J. ker se bo potreba po konvencionalnih gorivih v hitro razvijajočih se industrijah v Aziji in drugih državah v razvoju kmalu močno povečala, kar bo povzročilo drastično zmanjšanje rezerv nafte po vsem svetu,
K. ker je treba zanesljivost oskrbe z energijo zagotoviti z raznoliko oskrbo z energijo, da se zmanjša odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv iz tretjih držav,
L. ker se lahko zaradi proizvodnje biogoriv na podeželskih območjih ustvari več delovnih mest kot pri alternativah za fosilna goriva in se biogoriva lahko na mnogih območjih, kjer nasadi domačih kmetijskih rastlin zaradi reforme SKP upadajo ali izginjajo, razvijejo celo v pravo socialno-ekonomsko nadomestno možnost, na primer sladkorna pesa ali bombaž,
M. ker lahko razvoj uporabe obnovljivih virov energije pozitivno učinkuje med drugim na delo na območjih z visoko brezposelnostjo s spodbujanjem razvoja proizvodnje na kmetijskih območjih, rasti zaposlovanja, razvoja industrije in storitev skupaj z obnovljivimi viri energije in ponovnim začetkom kmetijskega izkoriščanja kmetijskih obdelovalnih površin, ki v novih državah članicah mirujejo zaradi postopka preoblikovanja,
N. ker Direktiva 2003/30 o biogorivih določa, da mora biti ciljna poraba biogoriva do leta 2010 v razmerju do vsega goriva za prevozna sredstva 5,75%, kar ustreza količini 40 milijonov ton ogljikovega dioksida letno, ker je raven porabe biogoriva v državah članicah sedaj le 1,4% vsega goriva za prevozna sredstva; in ker je priporočljivo korenito spremeniti politiko,
O. ker mnoge države članice računajo na davčne olajšave za gorivo zaradi pospeševanja proizvodnje biogoriva, kar omogoča Direktiva 2003/96/ES o obdavčitvi energije,
P. ker je notranji trg za kmetijske izdelke za namene proizvodnje energije in goriv nujen,
Q. ker morajo biti vse evropske in državne subvencije, carinske tarife in uredbe ali direktive za spodbujanje nasadov energetskih kulturnih rastlin in biogoriv trajnostno usklajene z določbami STO,
R. ker lahko gojenje energetskih kulturnih rastlin dobrodejno vpliva na biološko raznovrstnost, prst in vodne vire, če gojenju sledi razširjeno kolobarjenje, če se v celoti upoštevajo zahteve „navzkrižne skladnosti“ in sledi dejavno izboljšanje rodovitnosti tal,
S. ker je treba kmetijske in gozdarske stranske proizvode, kot so odpadni les, volna, gnojevka, slama in klavniški odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju energije iz kmetijskih proizvodov, še naprej uporabiti,
T. ker morajo biti poleg potrošnikov tudi kmetje in posestniki gozdov seznanjeni z lastnostmi kulturnih rastlin za neprehrambeno uporabo, proizvodnjo biomase, obnovljivimi energijami in z možnostmi, ki jih nudijo kmetijskemu in gozdarskemu sektorju,
U. ker je nedavna reforma SKP ustvarila razmere, ki so nujne za razvoj rastlin za neprehrambene namene, to so nevezanost, režim za energetske rastline in obdelovanje zemljišča v prahi,
V. ker je energija iz biomase obnovljiv vir energije z ogromnim potencialom, še posebej za trajnostno kmetovanje,
W. ker glavne oblike energije iz biomase vključujejo biogorivo za prevozna sredstva (pretežno izdelano iz žitaric, sladkornih rastlin, oljnic in odpadnih olj), ogrevanje gospodinjstev z biomaso (uporaba lesa in lesnih ostankov), kurjenje lesnih odpadkov, slame ter ostankov iz kmetijstva za proizvodnjo električne energije, toplote ali pa obojega,
X ker trenutni obeti kažejo, da bo obnovljiva energija do leta 2010 zavzemala le 9 do 10 % energijskih virov EU in ne bo dosegla zastavljenega cilja 12 %,
Y. ker so nove države članice srednje in vzhodne Evrope, ki bodo kmalu pristopile k EU, na primer Bolgarija in Romunija, možne proizvajalke obnovljivih virov energije in morajo na podlagi dejstva, da bodo prejemale znaten delež pomoči iz strukturnih skladov in tudi iz kmetijskih skladov, nujno stalno spodbujati uspešno valorizacijo virov energije ter se morajo zavezati horizontalnim določbam SKP,
Z. ker se trg sladkorja v Evropski uniji spreminja in gojenje sladkorne pese zmanjšuje, je zato treba temeljito preveriti možnosti večje uporabe obstoječega potenciala proizvodnje biogoriv iz sladkorne pese ali iz drugih alternativnih kultur na teh pridelovalnih površinah,
Prihodnost za neprehrambene rastline
1. poudarja, da je pomembno povečati podporo raziskovanju in razvoju tehnologije v zvezi z rastlinami za neprehrambene namene, da se izboljšata potencial in učinkovitost industrije; se zavzema, da se razen tega poudarijo zmogljivi bioenergetski projekti, ki lahko najbolj prispevajo h gospodarstvu na podeželju, in pojasnijo možnosti biomase pri pomembnem prispevanju k zadovoljevanju evropskega povpraševanja po energiji;
2. poziva Komisijo, da opredeli strategijo Skupnosti in akcijski načrt za spodbujanje obnovljivih virov energije kot prispevek k zagotavljanju prehrane in izboljšanju energetske učinkovitosti EU, da se zagotovi, da se zanesljiva oskrba z živili krepi z najboljšim izkoristkom obnovljivih surovin;
3. poziva Komisijo k izvajanju, s pomočjo držav članic, pregleda stanja zadevnih združenj, udeležencev in vseh posameznikov, ki so povezani z uporabo biomase (obnovljive surovine ter kmetijski ni gozdarski organski odpadki) ter skupnih izkušenj v zvezi s pridobivanjem biogoriv, toplote in elektrike, da se lahko začnejo izvajati najzanimivejše vseevropske pobude;
4. pozdravlja vložena prizadevanja Komisije, da še naprej spodbuja nasade kulturnih rastlin za neprehrambene namene in za večanje učinkovitosti rabe energije s sprejetjem programa „Inteligentna energija – Evropa“ ter programa „Akcijski načrt za biomaso“ in sporočilom o biogorivih; vendar poziva k boljšemu usklajevanju z že obstoječimi pristopi v državah članicah; poziva Komisijo, da upošteva časovni razpored pobud in da čimprej izvede iz njih izhajajoče ukrepe;
5. meni, da je nujno v okviru dolgoročnega načrtovanja energetske politike EU, ki mora zagotoviti gospodarsko in tudi podjetniško varnost vlagateljev in proizvajalcev, določiti nacionalne akcijske načrte na področju biomase, in sicer na podlagi obsežnih predlogov, ki določajo prednosti uporabe različnih vrst biomase in navajajo namenske okoljske ukrepe ter kampanje za obveščanje državljanov o prednostih biomase, težavah in o prispevku obnovljivih virov energije k trajnostnemu razvoju;
6. opozarja na nujnost izvedbe študije zaradi pregleda gospodarsko-tehničnega parametra, ki je z uporabo stanja tal in podnebnih razmer vsake posamezne regije osnova pri izbiri ustreznih vrst za gojenje;
7. poziva Komisijo, da tudi v kmetijstvu prednostno spodbuja varčevanje z energijo, uporabo stranskih proizvodov pridobivanja energije in necentralno uporabo obnovljivih surovin;
8. poudarja, da morajo surovine za proizvodnjo biodizla in bioetanola ter za pridobivanje toplotne in električne energije iz biomase izvirati predvsem iz lastnih rezerv surovin držav članic;
9. poudarja potencial, ki ga kmetom med spreminjanjem trga sladkorja ponujajo razvoj in naložbe v sektor rastlin za neprehrambene namene;
10. poudarja, kako pomembno je, da postanejo cilji iz Direktive 2003/30/ES o biogorivih obvezne, ob vzpostavljenih strogih mehanizmih spremljanja in zato, da bi prevzete obveznosti bilo mogoče doseči predvsem z evropsko lokalno proizvodnjo; zato meni, da je trgovinska politika Evropske unije, ki je v skladu s tem ciljem, nujna;
11. poudarja, da določitev obveznih ciljev nikakor ne sme povzročiti, da bi se obstoječe pobude za proizvodnjo biogoriv v Evropski opustile ali zmanjšale; meni, da je treba določitev te obveze narediti odvisno od revizije davčnih predpisov Skupnosti za energijo;
12. glede primanjkovanja surovin poudarja pomen mehanizmov tržnega gospodarstva, ki rastlinskim virom tudi brez javnih subvencij ponuja možnosti za trajno konkurenčnost;
13. poudarja, da morajo biti odločitve o uporabi obnovljivih virov energije v pristojnosti posameznih držav članic ob individualnem upoštevanju lokalnih pogojev, zlasti možnosti za razvoj;
14. izpostavlja dejstvo, da imajo vsa podeželska območja potencial za proizvodnjo velike količine biomase, vendar imajo najbolj zapostavljena območja zaradi majhne proizvodne zmogljivosti in naravnih strukturnih ovir vedno največ težav, da ta potencial izkoristijo; izpostavlja tudi dejstvo, da morajo ta območja zaradi tega imeti prednost pri uporabi sredstev strukturnih skladov za rabo teh virov;
15. poudarja potrebo, da se v okviru nacionalnih in regionalnih razvojnih strategij za obdobje 2007–2013 zagotovi tudi določitev operacijskih programov za rabo biomase in njihove finančne pomoči s strani strukturnega in kohezijskega sklada ter v okviru sedmega okvirnega programa za razvoj;
16. zahteva, da vsi ukrepi za spodbujanje nasadov energetskih kulturnih rastlin ne smejo povzročiti dodatnih podražitev energije za gospodinjstva in podjetja ter posledičnega poslabšanja globalnega evropskega konkurenčnega položaja;
17. nujno poziva Komisijo, naj ponovno pregleda opuščene dejavnosti v shemi za energetske rastline, kot določa reforma SKP, in da ponovno določi največje področje, ki je upravičeno do dodatne pomoči in raven plačil; opozarja v zvezi s tem, da je bilo nedavno napovedano, da se bo pomoč za površine z energetskimi rastlinami povečala na 80 evrov na hektar letno na podlagi največje zagotovljene površine v velikosti 2 200 000 hektarov;
18. nujno poziva Komisijo, da razširi seznam kulturnih rastlin za pridobivanje biogoriv, upravičenih do pomoči, pri sistemski pomoči, da zagotovi izbiro najprimernejših energetskih rastlin na regionalni in lokalni ravni, zagotovi enake načine spodbujanja za vse vrste obnovljivih virov, npr. bioetanola, biodizla in anarobnega vrenja (bioplin), in da proizvajalcem ponudi dovolj pobud, da namenijo pozornost tem kulturnim rastlinam;
19. poudarja, da mora biti spodbujanje nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene ustrezno financirano, tudi s smotrno uporabo sredstev za razvoj podeželja;
20. poziva Komisijo, da odpravi ovire za razvoj gojenja energetskih rastlin v novih državah članicah, ki uporabljajo poenostavljeno shemo enotnega plačila na površino (SAPS) in zato ne prejemajo finančne podpore EU;
21. meni, da je treba premije za gojenje energetskih rastlin v novih državah članicah ločiti od mehanizma za postopno uvajanje;
22. meni, da bi morala gojenje energetskih rastlin v novih državah članicah podpirati shema enotnega plačila na površino (SAPS), da bi zagotovili dodatno podporo za gojenje energetskih rastlin;
23. opozarja, da morajo rastline za neprehrambeno uporabo na daljši rok postati gospodarsko sposobne preživetja, in poziva Komisijo, da zagotovi trajne rešitve in stabilna pravila za industrijo, da bi spodbudili ustrezne prilagoditve in investicije, da teh rastlin ne bi bilo treba več financirati z javnimi sredstvi;
24. izpostavlja dejstvo, da je treba zlasti paziti na to, da se ne poveča gojenje, ki bi imelo negativne vplive na okolje, kot so obremenitev tal z ostanki gnojil in sredstev za zaščito rastlin ali izčrpanje in onesnaženje vodnih rezerv;
25. poudarja, kako pomembno je spodbujati komunikacijo med kmetijskim in predelovalnim sektorjem z zagotavljanjem jasnih pogodb, usklajevanja tehnologij in raziskav in drugih pobud;
26. poziva Komisijo, naj z upoštevanjem stanja vsake posamezne države članice spodbuja štipendijske in posojilne programe v EU ter na nacionalni in na regionalni ravni za namene, kot so gradnja predelovalnih obratov in razvoj surovin;
27. poziva Komisijo, da oceni potencialne koristi rastlin za neprehrambene namene glede na zaposlitvene priložnosti in zmanjšanje prevoznih stroškov, ki bi bili posledica gradnje obratov za proizvodnjo obnovljive energije na podeželskih področjih;
28. poudarja, kako pomembno je določiti merila za zagotavljanje kvalitete uvoženih surovin in skladnosti z okoljskimi standardi, na podlagi standardov, ki veljajo v Evropski uniji;
29. nujno poziva Komisijo k nadaljnjim prizadevanjem za zbliževanje standardov kakovosti in podpore za obnovljive surovine v vsej EU, da bi se spodbudilo delovanje notranjega trga za obnovljive vire energije;
30 poziva Komisijo, da s prilagajanjem predpisov podpira spodbujanje rastlin, ki niso namenjene proizvodnji prehrambenih izdelkov, v takem obsegu, da bo ustrezalo merilom trajnostnega razvoja in krepilo večfunkcionalno kmetijstvo na območju celotne Evropske unije;
31. poudarja, da je treba spremljati vplive gojenja energetskih rastlin na kmetijstvo in preveriti uvedbo predpisov za preprečevanje nenadzorovane širitve gojenja invazivnih rastlinskih vrst;
32. zahteva uporabo obstoječih kontrolnih mehanizmov, kot je navzkrižna skladnost, da proizvodnja goriva, energije in materiala na biološki osnovi ne bi ogrozila biološke raznovrstnosti in okoljskih dobrin tal, vode in zraka ter da bo zmanjšanje toplogrednih plinov resnično doseženo;
33. poziva Komisijo, naj pretehta možnost, da bi razvila pregledno in javno podatkovno bazo na ravni EU, ki vključuje koristi celotnega življenjskega ciklusa obnovljivih surovin skupaj z rezultati ocen življenjskega ciklusa;
34. zahteva, da strategije za javna naročila podpirajo uvedbo materiala, izdelanega iz biomase za povečanje ozaveščenosti o morebitnih uporabah obnovljivih snovi in širših koristi za okolje in zdravje;
35. nujno poziva Komisijo, naj podpre razširjanje evropskih raziskav in njihov prenos v tehnologijo, dejavnosti razvoja in testiranja biosnovi, bioenergije in biogoriv in naj podpre kampanjo za ozaveščanje javnosti;
36. poudarja, da je nujno uskladiti dejavnosti nacionalnih raziskav, razvoja in testiranja biosnovi na ravni EU, zlasti ob upoštevanju ustanovitve raziskovalnega programa o tehnologiji pretvarjanja biomase v energijo, goriva in kemične snovi;
37. poziva Komisijo, da sprejme ustrezne ukrepe, da se v zvezi s proizvodnjo biogoriv čim prej doseže dogovor med avtomobilsko industrijo in naftnim sektorjem v smislu načela „biogoriva za vozila, ne vozila za biogoriva“;
Možnosti, ki jih nudijo posebne vrste kulturnih rastlin in izdelkov
38. poziva Komisijo, da sprejme ukrepe, da bo spodbudila proizvodnjo posebnih kemičnih snovi iz kmetijskih surovin, da bi povečala kmetijski dohodek in trg oskrbela z okolju prijaznimi in zdravimi izdelki, ki nadomeščajo nerazgradljive izdelke;
39. priznava, da bodo vloge za gojenje posebnih kulturnih rastlin verjetno necentralne in maloštevilne ter zelo učinkovite, zato bo velik delež kmetov lahko imel od njih koristi; zato nujno poziva Komisijo, da spodbuja razvoj na tem področju, tako da bi njihova pridelava postopoma rasla;
40. spodbuja nedaven razvoj v industriji plastike, maziv in izolacij, ki nadomešča konvencionalna mineralna vlakna, ki so izdelana z velikim vnosom fosilne energije, z izdelki na rastlinski osnovi, na primer lanena vlakna in konopljena vlakna;
41. poudarja zmožnost kmetijstva, da pridela farmacevtske rastline za izdelovanje cepiv in drugih izdelkov, ki zagotavljajo zdravstveni industriji ustrezna sredstva za zdravstveno oskrbo;
42. podpira uporabo iz kmetijskih proizvodov pridobljenih snovi v kmetijstvu, kot so gnojila, sredstva za zaščito rastlin in sredstva za uničevanje škodljivcev, ker se tako spodbujajo biološke metode gojenja v zvezi z gnojenjem in zaščito rastlin;
43. poudarja, da je vedno večje povpraševanje potrošnikov po okolju prijaznih in za zdravje koristnih izdelkih izziv za kmetijsko industrijo, da pridela surovine za naravno in hipoalergensko kozmetiko, naravne in okolju prijazne tekstilne izdelke ter nove prehrambene izdelke;
44. poziva Komisijo, naj spodbuja nadaljnje inovacije in obetavne nove tehnologije, na primer kombinirano proizvodnjo papirja in bioetanola iz slame;
Spodbujanje proizvodnje toplotne in električne energije iz kmetijskih virov
45. poudarja, kako pomemben je potencial, ki ga ponuja uporaba kmetijskih ostankov in odpadkov za proizvodnjo toplotne, hladilne in električne energije, ki so že gospodarsko in okoljsko upravičeni in koristni, in sicer s postopki, ki so učinkoviti z gospodarskega in ekološkega stališča ter ki lahko kmetijskemu sektorju in podeželskim skupnostim omogočijo večjo neodvisnost;
46. zahteva, da se finančna sredstva za raziskovalna prizadevanja in za razvoj podeželja usmerijo predvsem k učinkovitejši in večji uporabi kmetijskih in gozdarskih organskih odpadkov v individualne in skupne namene na podeželju;
47. poziva Komisijo, da spodbuja učinkovito valorizacijo razpoložljive biomase iz kmetijskih in gozdarskih odpadkov ter iz energetskih rastlin za posebne namene (hitro rastoče drevje, kot so vrbe, topoli, ali travne rastline, kot določene poaceae) ob upoštevanju domačih rastlin posameznih držav članic za proizvodnjo toplote in hkrati da prispeva k valorizaciji določenih odpadkov;
48. poudarja, kako pomembno je določiti obvezne zahteve za proizvodnjo obnovljive toplotne energije, ki bodo spodbudile učinkovito uporabo biomase kot obnovljivega vira energije in razvoj novih lokalnih trgov za kmetijske izdelke;
49. meni, da je nujno, da se ustvarijo najboljši pogoji za uporabo biomase, opredelijo jasna pravila za sisteme pridobivanja in poveča finančno vlaganje za večjo in boljšo proizvodnjo;
50. poziva Komisijo, da za države članice pripravi priporočilo, da bodo države članice uporabile učinkovite spodbude, na primer davčne olajšave in znižanje dajatev, s katerimi bi pospešile uporabo obnovljivih energij in uporabo lokalnih, obnovljivih virov surovin za njihovo izdelavo;
51. priporoča nadaljnja prizadevanja na ravni kmetij, da proizvajajo in uporabljajo obnovljivo energijo neposredno na kmetiji, kar že počne mnogo manjših predelovalcev, če obstajajo dobre možnosti za skorajšnji tržni uspeh brez dolgoročnih subvencij;
52. obvešča kmete o možnostih in novih podjetniških perspektivah, ki jih ponuja gojenje energetskih rastlin po omejitvah spremenjene skupne kmetijske politike;
53 spodbuja ustanavljanje biorafinerij, saj se z uporabo biomase poveča stroškovna učinkovitost končnih izdelkov;
54. poziva države članice, da državljanom približajo pozitivne vplive uporabe biomase in obnovljivih virov energije na varstvo okolja in da izvajajo strategije izobraževanja, katerih glavna ciljna skupina je mlajša generacija, za katero je pomemben razvoj ekološke zavesti;
55. poudarja, da je treba upoštevati nujnost uporabe stranskih kmetijskih proizvodov in drugih odpadkov biomase, med njimi tudi biorazgradljivih industrijskih odpadkov;
Priložnosti za biogoriva
56. poudarja, da nadomeščanje fosilnih goriv lahko nudi gospodarske priložnosti in ustvarjanju delovnih mest v skladu z lizbonsko strategijo;
57. opozarja, da mora Evropska unija sprejeti ukrepe proti toplogrednemu učinku in za zaščito okolja, pridobivanje biogoriv, ki lahko prispevajo k raznolikosti virov energije, in mora spoštovati določbe v zvezi s trajnostnim kmetovanjem;
58. izpostavlja dejstvo, da je treba dati prednost raziskovanju novih tehnologij za razvoj in uporabo obnovljivih goriv;
59. nujno poziva države članice, da pretehtajo možnost ukrepov, npr. nadaljnjih davčnih spodbud, določenih količin biomase, ki naj se primešajo fosilnim gorivom, in obveznih zahtev kot obetavnega načina proizvodnje biogoriv v prihodnosti;
60. poudarja, da je treba sprejetje davčnih ukrepov, na primer davčne olajšave, obravnavati previdno, da se zmanjša izkrivljanje na trgu s hiperkompenzacijo uvoženih biogoriv z oblikami energije, katerih stroški proizvodnje so zelo majhni;
61. nujno poziva države članice, naj sprejmejo obdavčitve in dajatve za dovolj dolga obdobja, da se zagotovi zaupanje v to industrijo in spodbudijo investicije;
62. poziva Komisijo, da pretehta možnost, da bi uvedla kvalificiran dostop do trga za uvožena biogoriva iz tretjih držav, na primer Brazilije, s čimer bi lahko zagotovili varnost preskrbe s hrano, biotsko raznovrstnost in zmogljivost pragozdov za hranjenje CO2 po vsem svetu z namenskim zaračunavanjem prispevkov in spodbujanjem projektov razvoja podeželja za trajnostno rabo virov v tretjih državah; tako bi lahko tudi industrija biogoriv v Evropi z visokimi okoljskimi standardi ostala konkurenčna;
63. poziva k povečanju financiranja raziskav novih gospodarsko in stroškovno učinkovitejših trajnostnih tehnologij in njihovega razvoja, ki so bolje prilagojene potrebam industrije biogoriv;
64. pozdravlja primerno upoštevanje spodbujanja raziskav za nove in stroškovno učinkovitejše tehnologije za biogoriva;
65. priporoča občutno podporo, ki naj se nameni raziskavam in razvoju druge generacije biogoriv, istočasno naj se resnično upoštevajo možnosti, ki jih vključujejo že obstoječi predlogi, ki pomembno prispevajo k reševanju okoljskih težav – na primer pridobivanje vodika iz obnovljivih virov energije;
66. priznava, da so biogoriva zdaj in dokler jih ni mogoče ceneje proizvajati (od tod pomembnost ustreznih sredstev za raziskave), vsekakor dražja kot fosilna, poudarja pa, da mešanje biogoriv s fosilnimi pozitivno vpliva na okolje;
67. poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga revizijo Direktive 98/70/ES o kakovosti bencinskih in dizelskih goriv, da se določijo ustrezni načini za lažje izvajanje ciljev Direktive 2003/30/ES o biogorivih in se še naprej spodbuja uporaba biogoriv;
o
o o
68. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
EXPLANATORY STATEMENT
The European farming sector today is under increasing pressure, with globalisation and liberalisation of national and international markets making it very difficult for European farmers to compete with countries producing at a lower cost. As this trend continues, farmers will find it more difficult to forge a decent income and the least competitive producers will be forced out of the sector. This will not only have major economic and social implications but will also lead to a decrease of land used for food production.
It is within this context that the promotion of crops for non-food purposes provides major opportunities.
As the agricultural sector continues to develop, more land will become available for non-food uses. Agriculture nowadays does not only have an economic and social value but also an environmental and ecological importance. The loss of agricultural land would therefore be to the detriment of the environment. If the land could keep its agricultural destiny by using it for the production of crops for non-food purposes, these ecological benefits and our natural heritage would remain.
CAP reform
The decoupling of income support from production introduced by the 2003 CAP reform will help to facilitate the supply of energy crops. In particular, crops that were eligible for direct payments only under the non-food regime on set-aside areas may now be cultivated on any area without loss of income support. Under the new system farmers are, in principle, able to adapt their production system to agronomic conditions and market developments, without any impact on the amount of income support they receive. It will be the net margin of the different crops at local level that will determine their production programme.
The decoupling system also provides for special provisions for some crops (e.g. starch potato, durum wheat). To receive this payment, farmers must comply with a number of good agricultural and environmental practices. The maximum area eligible for support is fixed per region and it can vary within the region, depending on the irrigation, the specific crop concerned and average yields. In addition, Member States are allowed to contribute national aid up to 50% of the total costs associated with establishment of multi-annual crops for biomass production on set aside land.
Set aside land
The set-aside obligation, which was introduced with the 1992 reform as a tool to balance the cereals market, has been integrated into the new single payment scheme. Set-aside land can normally not be used for any type of production, but the cultivation of non-food crops (including energy crops) is authorised if the use of the biomass is guaranteed either by a contract or by the farmer himself. The set-aside regime therefore constitutes an incentive for the cultivation of non-food crops.
Energy crops scheme
The production of fuel and energy crops is promoted not only through the set aside payment, but also through the Energy Crops Scheme, which provides a per hectare support for producers on non set-aside land. The maximum guaranteed area is 1.5 million hectares and a premium of € 45 per ha is available. Payments are established for two main energy crops: short rotation coppice and miscanthus. In the first year of implementation of the Energy Crops Scheme, 2004, only 300.000 ha (20% of the maximum guaranteed area) were used for this purpose.
The protection of the environment has also become an important part of today's policies, including the agricultural policy. By implementing the Kyoto Protocol, detailed rules have been laid down, for example, a target emission rate per Member State was set to achieve an average of 8% decrease in greenhouse gas emission within the EU. The cultivation of biomass, for example, can contribute efficiently in decreasing the greenhouse effect, which is primarily caused by CO 2 , by buffering the CO 2 emission. Afforestation programmes and agroforestry systems always have been and still are providing the best results in combating the greenhouse effect. The establishment of forests on agricultural land is already promoted within certain policies and needs to be kept that way.
Renewable energy
The European Parliament recently recognized the potential of renewable energy as an important means to boost employment and create regional added value in rural areas, thus conforming to the Lisbon and Gothenburg strategies.
Renewable energies in general
Renewable energy is a general term used for many different kinds of energy, such as renewable electricity, heat and biofuels which are all derived from sources that are inexhaustible, unlike conventional fossil fuels. Examples of renewable sources are wind, solar energy, wood, waste, oilseed rape and other crops and products derived from crops grown for non-food purposes.
The production of renewable energy needs to be promoted within the European Community, especially in the context of sustainable development but also to decrease dependency on conventional fuels, such as petrol. Several current technologies, like energy derived from
biomass , are economically viable and competitive.
The European Commission set out a target of 12% of renewable energy consumption in their White Paper on renewable sources of energy (COM/2001/69). Recently, the Parliament adopted an initiative report on renewable energy in this context. Within their opinion the Committee on Agriculture and Rural Development stressed that the production of renewable energy, to which the CAP has contributed, needs to be further developed and the use of renewables needs to be encouraged:
"It is indispensable to increase the possibility of the co-funding of investment schemes by the European Agricultural Fund for Rural Development an the other Structural Funds so as to ensure the balanced and rational development and use of renewable energy, provided the energy and environmental outcomes of this use prove positive and compatible with sustainable production methods."
The Parliament also asked the Commission and the Member States to intensify their efforts in order to meet the target of 12% renewable energy consumption as early as possible.
Biomass Action Plan
The area within the EU-25 eligible for support for cultivation of non-food crops either under set-aside or under the Energy Crops Scheme will total 8 million hectares in 2005, rising up to 9.4 million in 2011. This includes the maximum area allowance in the Energy Crops Scheme and the 30% increase in voluntary set-aside. In order to meet the EU targets for renewable energy and biofuels, it has been estimated that 6.5 million hectares will need to be devoted to solid fuel energy crops, and at least a further 6.6 million for biofuels. The total of 13.1 million hectares needed is 3.5 hectares more than the area that is predicted to receive support.
Currently, the European Commission is drawing up a proposal for a Biomass Action Plan expected to come out at the beginning of next year. This initiative will address the problem stated above. One of the other issues that will be addressed is the reason why the Energy Crops Scheme is not used sufficiently.
Biofuels
Another possibility provided by the growth of crops for non-food purposes is the production of biofuels from starch potatoes, cereals, sugar beet, rapeseed and others. The major markets for biofuels are biodiesel and bioethanol, the first is a substitute for diesel and derived mainly from rapeseed oil, the second is a substitute for petrol and can be derived from many carbohydrate sources.
Today, the EU is the world leader in developing novel technologies for biodiesel production and use. Within the bioethanol industry, the EU has to compete with cheap bioethanol producing countries like Brazil, which implemented a national programme of fuel alcohol (“proalcool”) in 1974. Another issue with the current EU bioethanol technologies is that, above a certain percentage of ethanol mixed with petrol, there is an increase in NO x and aldehyde emissions, which are highly pollutant in terms of air quality and thus larger greenhouse gas emission savings could cause environmental damage.
Directive 2003/30/EC on biofuels sets targets for the market share of biofuels on the energy market: 2% in 2005 to increase until 5.75% in 2010. At present, biofuels contribute less than 1% of the fuel consumption in the EU. The European Commission is currently working on a Communication on biofuels which is expected to have both an agricultural perspective and an international perspective and may make the link with the adjustments of the Directive 1998/70/EC on fuel quality, which are being reviewed during the first half of 2006.
In order to achieve the targets as set out in the Directive 2003/30/EC on biofuels, different strategies could be followed. One way to promote the cultivation of crops for non-food purposes is to make the biofuel targets obligatory. This strategy is supported by many stakeholders in the public consultation on the Biomass Action Plan. Another strategy is based on the fact that by creating a demand for biofuels, the supply will follow. This can be created through tax exemptions, which are already used in Germany, or through support for setting up local biofuel production units, linked to local crop production, within the rural development context. We must also consider whether we need to add a tariff to cheap fuels (for instance bio-ethanol from Brazil) in a manner not dissimilar to the United States.
Finally, the support for biofuel technology research should not only be focussed on first generation biofuels (the biofuel technologies currently being used) but also for novel biofuels (second and third generation) such as syngas based biofuels, and lignocellollosic ethanol. Furthermore, the energy conversion efficiency and the cost efficiency can be significantly increased by stimulating research and development of novel technologies and the improvement of existing technologies.
Oil crops
Most of the vegetable oil is consumed by food markets but there are also important industrial applications: detergents and surfactants, lubricants, paints, solvents, polymers and linoleum, to name just a few. All of these products can be derived from 4 main crops: oilseed rape, soya, sunflower and linseed.
The future use of biolubricants, in particular, is predicted to increase by up to 20% in the next few years. The opportunities to improve the oil content through plant breeding or biotechnology are not yet fully exploited. The main problem in the oil sector is the competition with cheap alternatives (mainly imports), for example palm oil. The cheap production of palm oil in Indonesia has also caused many environmental problems. Possible competition from within the biodiesel market might also reduce the potential future use.
Carbohydrate crops
At present, the most important non-food products derived from carbohydrate crops are: paper, biodegradable polymers, adhesives, glues, agrochemicals, detergents and paints. Wheat, maize and potato are the three main carbohydrate sources in the EU.
Currently 3.6 million tonnes of cereal production per year is used for this purpose and the amount is expected to increase to 5.5 million within the coming 5 years. Although this accounts for only a few percentages of the yearly EU area devoted to cereal production, it can provide high value market opportunities to farmers.
Speciality crops
Pharmaceuticals, medicinal, flavours, biocides and fragrances are provided by the cultivation of such crops as mustard, poppy, sesame, thyme, rosemary, lavender and mint.
These crops are grown on a very small scale but they can provide a high return for farmers. Because of the high quality of products produced in the EU compared to other countries, the competition with cheaper products is less significant.
Finally, industrial and special (non-food) uses of crops can help to add on farm value and some of these uses additionally provide environmental benefits. Biodegradable plastics are only one of the many examples that have huge opportunities for increased future use.
Research and technologies
In the report on the share of renewable energy in the EU and proposals for concrete actions, the Parliament asked the Commission to take new regulatory measures and to increase the Union's financial support for research into renewable energy sources, innovation spreading, information sharing and energy economies. Producers also need to be supported so that they can obtain the appropriate technology by taking part in the relevant national and Community programmes. The Parliament drew attention to the fact that encouraging a greater use of biomass in the production of a renewable form of energy using sustainable production methods must not be an excuse for the European Union not to pursue research aimed at achieving greater energy efficiency and any potential means of lowering the financial burden on farmers.
The main reason to develop one consolidated policy is to be able to meet the future needs as we seek to use more renewable energy. Current production is discouraged (or at the very least not encouraged) by a number of EU legislations. It has been suggested several times by the European Parliament that the Commission should put more emphasis on the removal of administrative and network-specific obstacles in the Member States and on the creation of attractive encouragement schemes instead.
In order to decrease the competition against European raw agricultural material from cheap imports and other feedstock at the processing level, quality standards must be introduced. Agriculture within the EU generates very high quality, traceable and increasingly safe products in comparison to other countries. This is a comparative advantage that can and must be exploited further by implementing minimum quality levels on imported products.
Finally, there is wide support to promote the cultivation of crops for non-food purposes by making the renewable energy targets obligatory. This will not only be of benefit to the environment but the obligation to comply will also make it easier for Member States to focus a larger amount of their agricultural support on the production for non-food purposes, which will eventually lead to a more sustainable future for the agricultural sector.
Final comment from the Rapporteur
The Rapporteur would like to express his thanks for the input from the other Members, and, in particular, for the fact-finding missions to Austria, Denmark, France, Germany and the UK which have proved extremely useful in drafting this report.
POSTOPEK
Naslov
Spodbujanje nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene
Št. postopka
2004/2259 (INI)
Podlaga v Poslovniku
člen 45
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
AGRI 13.1.2005
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
-
-
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
-
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
-
Predlog(-i) resolucije, vključen(-i) v poročilo
+
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Neil Parish 23.11.2004
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
-
Obravnava v odboru
13.7.2005
11.10.2005
28.11.2005
22.02.2006
Datum sprejetja
22.2.2006
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
36
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Marie-Hélène Aubert, Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Joseph Daul, Albert Deß, Michl Ebner Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Albert Jan Maat, Diamanto Manolakou, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Marc Tarabella, Jeffrey Titford, Kyösti Virrankoski, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Bernadette Bourzai, Astrid Lulling, Zdzisław Zbigniew Podkański,
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve - A6
24.2.2006
