KONČNO
A6-0406/2005
13.12.2005
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
(KOM(2005)0056 – C6‑0049/2005 – 2005/0006(COD))
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
Poročevalec:
Mihael Brejc
PE 364.807v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................4
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................26
MNENJE Odbora za zunanje zadeve .........................................................................28
POSTOPEK..............................................................................................................................37
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
( KOM(2005)0056 – C6‑0049/2005 – 2005/0006(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2005)0056 )
Še ni objavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2), člena 62(2)(a) ter člena 62(2)(b)(ii) in (iv) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6‑0049/2005 ),
– ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve ( A6‑0406/2005 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije
Predlog spremembe
2
Sklicevanje 1
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 62(2)(a) ter točk (ii) in (iv) člena 62(2)(b) Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2)(a) Pogodbe,
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 2 a (novo)
(2a) Režim obmejnega prometa predstavlja odstopanje od splošnih pravil za mejno kontrolo oseb, ki prehajajo zunanje meje držav članic Evropske unije, ki so bila določena z Uredbo xxx/xx Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostaviti kodeksa Skupnosti o predpisih, ki urejajo gibanje oseb preko meja (kodeksa o schengenskih mejah).
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 3 a (novo)
(3a) Zaradi preprečevanja zlorab naj bi se dovoljenje za obmejni promet praviloma izdajalo samo osebam, ki že vsaj eno leto zakonito prebivajo na obmejnem območju. V dvostranskih sporazumih je lahko predvideno daljše obdobje bivanja. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, kot na primer pri mladoletnikih, spremembah zakonskega stanu ali dedovanju zemlje, lahko ti dvostranski sporazumi predvidijo tudi krajše obdobje bivanja.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 4
(4) Za rešitev položaja tistih obmejnih prebivalcev, ki zahtevajo vizum na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o tretjih državah, katerih državljani morajo imeti ob prehodu zunanjih meja vizum, in tretjih državah, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti
UL L 81, 21.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 453/2003 (UL L 69, 13.3.2003, str. 10). , je treba uvesti poseben vizum za kratkoročno prebivanje za namene obmejnega prometa
črtano
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 5 (novo)
(5) Skupnost mora določiti pravila o posebnih merilih in pogojih za izdajanje vizumov obmejnim prebivalcem za obmejni promet. Ta merila in pogoji morajo biti v skladu s pogoji za vstop, določenimi za obmejne prebivalce, ki prehajajo mejo v okviru obmejnega prometa.
(5) Skupnost mora določiti pravila o posebnih merilih in pogojih za izdajanje dovoljenja za obmejni promet obmejnim prebivalcem za namen obmejnega prometa . Ta merila in pogoji morajo biti v skladu s pogoji za vstop, določenimi za obmejne prebivalce, ki prehajajo mejo v okviru obmejnega prometa.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 4 (a) (novo)
(4a) Obmejnim prebivalcem naj bi se izdalo dovoljenje za obmejni promet ne glede na to, ali morajo po Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 imeti vizum ali ne. Zato je treba to uredbo razlagati v povezavi s spremembo Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, predvideno z uredbo Sveta [...] , s katero bi obmejne prebivalce, za katere velja režim obmejnega prometa, vzpostavljen s to uredbo, izvzeli iz vizumske obveznosti. Potemtakem lahko začne ta uredba veljati le vzporedno z začetkom veljave Uredbe Sveta [...] o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001, s katero bodo obmejni prebivalci, za katere velja režim obmejnega prometa, vzpostavljenega s to uredbo, izvzeti iz vizumske obveznosti.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 6
(6) Zaradi dvofaznega mehanizma izvajanja schengenskega pravnega reda, določenega v členu 3 Akta o pristopu iz leta 2003, so nove države članice dolžne izvajati schengenski režim zunanjih meja na vseh svojih mejah, vključno z mejami z drugimi državami članicami, dokler jim Svet ne dovoli v celoti izvajati schengenskega pravnega reda in tako odpraviti kontrole na njihovih skupnih mejah z drugimi državami članicami. Razlogi za vzpostavitev režima obmejnega prometa na kopenskih mejah med državami članicami in tretjimi državami v celoti opravičujejo uporabo istega režima na skupnih kopenskih mejah med državami članicami do odprave kontrol na teh mejah.
črtano
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 8
(8) Za izvajanje režima obmejnega prometa je treba državam članicam dovoliti, da po potrebi ohranijo ali sklenejo dvostranske sporazume s sosednjimi tretjimi državami, pod pogojem, da izpolnjujejo pravila, določena v tej uredbi. Države članice se lahko tudi med seboj pogajajo o režimih obmejnega prometa na kopenskih mejah, kjer se uporablja schengenski režim zunanjih meja, če izpolnjujejo pravila, določena v tej uredbi.
(8) Za izvajanje režima obmejnega prometa je treba državam članicam dovoliti, da po potrebi ohranijo ali sklenejo dvostranske sporazume s sosednjimi tretjimi državami, pod pogojem, da izpolnjujejo pravila, določena v tej uredbi.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 15
(15) Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 1(B) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma.
(15) Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 18
(18) Glede Švice ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določbe tega sporazuma v imenu Evropske skupnosti .
(18) Glede Švice ta uredba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo v zvezi s pridružitvijo Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda
Dokument Sveta 13054/04, dostopen na http://register.consilium.eu.int , kar sodi v področje iz člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES, ki ga je treba razlagati v povezavi s členom 4(1) sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2004 o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske unije .
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 19
(19) Člena 4(d) in 22 ter poglavje III te uredbe predstavljajo določbe, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu oziroma so z njim kako drugače povezane v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.
(19) Člen 4(d) in člen 9(c) predstavljata določbe, ki temeljijo na schengenskem pravnem redu oziroma so z njim kako drugače povezane v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003.
Predlog spremembe
13
Člen 1, odstavek 1
1. S to uredbo se vzpostavlja režim obmejnega prometa na zunanjih kopenskih mejah držav članic in v ta namen uvaja poseben vizum („L“) , ki se izda obmejnim prebivalcem, ki potrebujejo vizum na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001.
1. S to uredbo se vzpostavlja režim obmejnega prometa na zunanjih mejah držav članic in v ta namen uvaja poseben dokument , ki obmejnim prebivalcem dovoljuje prehod meje v okviru režima obmejnega prometa. Ta dokument se imenuje „dovoljenje za obmejni promet“ (local border traffic permit - LBTP).
Predlog spremembe
14
Člen 1, odstavek 2
2. Ta uredba pooblašča države članice, da sklenejo ali ohranijo dvostranske sporazume s sosednjimi državami za izvajanje s tem ustanovljenega režima obmejnega prometa.
2. Ta uredba pooblašča države članice, da sklenejo ali ohranijo dvostranske sporazume s sosednjimi tretjimi državami za izvajanje s tem ustanovljenega režima obmejnega prometa.
Predlog spremembe
15
Člen 3, točka (a)
(a) „zunanja kopenska meja“ pomeni :
(i) skupno kopensko mejo med državo članico in sosednjo tretjo državo;
(ii) skupno kopensko mejo med državo članico, ki polno izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna izvajati ta pravni red v celoti skladno s svojim Aktom o pristopu, za katero pa Sklep Sveta o pooblastilu za polno izvajanje tega pravnega reda ni začel veljati;
(iii) skupno kopensko mejo med dvema državama članicama, ki sta dolžni polno izvajati schengenski pravni red skladno s svojima Aktoma o pristopu, za kateri pa Sklep Sveta o pooblastilu za polno izvajanje tega pravnega reda ni začel veljati;
(a) „zunanja kopenska meja“ pomeni skupno kopensko mejo med državo članico in sosednjo tretjo državo;
Predlog spremembe
16
Člen 3, točka (b)
(b) „obmejno območje“ pomeni območje, ki se ne razteza več kot 30 kilometrov zračne črte od meje. V tem območju lahko zadevne države podrobneje določijo lokalne upravne okraje, ki se štejejo kot del obmejnega območja . Če se del takšnega okraja nahaja več kot 30 kilometrov, vendar ne več kot 35 kilometrov od mejne črte, se ne glede na to šteje kot del obmejnega območja;
(b) „obmejno območje“ pomeni območje, ki se ne razteza več kot 30 kilometrov od meje. V tem območju zadevne države določijo lokalne upravne okraje, ki se v njihovih dvostranskih sporazumih štejejo kot obmejno območje . Če se del takšnega okraja nahaja več kot 30 kilometrov, vendar ne več kot 50 kilometrov od mejne črte, se ne glede na to šteje kot del obmejnega območja;
Predlog spremembe
17
Člen 3, točka (c)
(c) „obmejni promet“ pomeni redno prehajanje zunanje kopenske meje države članice s strani obmejnih prebivalcev z namenom ostati na obmejnem območju te države članice za obdobje, ki ne presega rokov, določenih v tej uredbi;
(c) „obmejni promet“ pomeni redno prehajanje zunanje kopenske meje države članice s strani obmejnih prebivalcev zaradi bivanja na obmejnem območju na primer iz socialnih, kulturnih ali gospodarskih razlogov ali zaradi družinskih vezi in za obdobje, ki ne presega rokov, določenih v tej uredbi;
Predlog spremembe
18
Člen 3, točka (d)
(d) „ državljani tretjih držav , ki uživajo pravico Skupnosti do prostega gibanja“ pomeni:
(d) „ osebe , ki uživajo pravico Skupnosti do prostega gibanja“ pomeni:
(i) državljane tretjih držav, ki so člani družine državljana Unije, ki izvaja svojo pravico do prostega gibanja, na katero se nanaša Direktiva 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004;
(i) državljane Unije v smislu člena 17(1) Pogodbe in državljane tretjih držav, ki so člani družine državljana Unije, ki izvaja svojo pravico do prostega gibanja, na katero se nanaša Direktiva 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004;
(ii) državljane tretjih držav in njihove družinske člane ne glede na državljanstvo, ki imajo na podlagi sporazumov med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter temi državami na drugi strani pravico do prostega gibanja, enako pravici državljanov Unije.
(ii) državljane tretjih držav in njihove družinske člane ne glede na državljanstvo, ki imajo na podlagi sporazumov med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter temi državami na drugi strani pravice do prostega gibanja, enake pravicam državljanov Unije.
Predlog spremembe
19
Člen 3, točka (d a) (novo)
(da) „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 17(1) Pogodbe in ki ne spada pod točko (d);
Predlog spremembe
20
Člen 3, točka (e)
(e) „obmejni prebivalec“ pomeni državljana tretje države, ki najmanj eno leto zakonito prebiva na obmejnem območju države, ki je sosednja državi članici, z izjemo kategorij, zajetih v točki (d) ;
(e) „obmejni prebivalec“ pomeni državljana tretje države, ki zakonito prebiva na obmejnem območju države, ki je soseda države članice; toliko časa, kot določajo dvostranski sporazumi iz člena 14, kar je najmanj eno leto. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, ki so opredeljeni v dvostranskih sporazumih, je ustrezno obdobje lahko krajše od enega leta;
Predlog spremembe
21
Člen 3, točka (f)
(f) „vizum“ pomeni:
- za države članice, ki polno izvajajo schengenski pravni red, vizum iz člena 8;
- za države članice, ki ne izvajajo polno schengenskega pravnega reda, nacionalni vizum za kratkoročno prebivanje, izdan po nacionalnih postopkih.
črtano
Predlog spremembe
22
Člen 3, točka (g)
(g) „schengenski pravni red“ pomeni pravni red, kot je opredeljen v Prilogi A k Sklepu Sveta 435/1999/ES;
(g) „dovoljenje za obmejni promet“ pomeni dokument, ki ga uvaja člen 5 in ki imetniku dovoljuje prehod zunanje kopenske meje za namen obmejnega prometa v skladu z določbami te uredbe;
Predlog spremembe
23
Člen 3, točka (h)
(h) „Schengenska konvencija“ pomeni Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985.
(h) „Schengenska konvencija“ pomeni konvencijo , ki so jo 19. junija 1990 v Schengnu podpisali Kraljevina Belgija, Zvezna republika Nemčija, Francoska republika, Veliko vojvodstvo Luksemburg in Kraljevina Nizozemska o izvajanju Sporazuma o postopni odpravi kontrol na njihovih skupnih mejah, podpisanega 14. junija 1985 v Schengnu.
Predlog spremembe
24
Člen 4
Z odstopanjem od člena 5(1) Schengenske konvencije lahko obmejni prebivalci prehajajo zunanjo kopensko mejo sosednje države članice v okviru obmejnega prometa, če:
Obmejni prebivalci lahko prehajajo zunanjo kopensko mejo sosednje države članice v okviru obmejnega prometa, pod pogojem da :
Predlog spremembe
25
Člen 4, točka (a)
(a) imajo veljavno listino ali listine za prehod meje, kakor je navedeno v členu 5;
(a) imajo dovoljenje za obmejni promet (LBTP) in veljavno potno listino ali listine, če tako zahtevajo dvostranski sporazumi iz člena 14;
Predlog spremembe
26
Člen 4, točka (b)
(b) imajo vizum, če je potreben;
črtano
Predlog spremembe
27
Člen 4, točka (c)
(c) na zahtevo pokažejo dokument, ki dokazuje njihov status obmejnega prebivalca, obstoj utemeljenih razlogov za pogosto prehajanje meje v okviru obmejnega prometa, kot so družinske vezi, družbeni, kulturni ali gospodarski motivi, kot tudi, če posedujejo zadostna sredstva za preživljanje glede na namen njihovega prebivanja;
črtano
Predlog spremembe
28
Člen 4, točka (e)
(e) ne pomenijo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice.
(e) ne predstavljajo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice in zlasti kadar v nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic ni bil razpisan ukrep za zavrnitev vstopa zaradi enakih razlogov .
Predlog spremembe
29
Člen 5, naslov in uvodni del
Listine
Listine, ki obmejnim prebivalcem dovoljujejo prehod zunanje kopenske meje sosednje države članice v okviru obmejnega prometa, so:
Dovoljenje za obmejni promet
1. Uvede se dovoljenje za obmejni promet za prehod meje.
Predlog spremembe
30
Člen 5, točka (a)
(a) za obmejne prebivalce, ki potrebujejo vizum na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001, potni list ali druga veljavna listina, ki jim dovoljuje prehod zunanje kopenske meje, kot je opredeljeno v členu 17(3)(a) Schengenske konvencije;
2. Ozemeljska veljavnost dovoljenja iz odstavka 1 je omejena na obmejno območje države članice, ki ga izda.
Predlog spremembe
31
Člen 5, točka (b)
(a) za obmejne prebivalce, ki ne potrebujejo vizuma na podlagi Uredbe št. 539/2001:
(i) listine iz točke (a) ali;
(ii) posebna dovolilnica za prehod meje, ki jo izda država stalnega prebivališča in sopodpišejo pristojni organi države članice, katere meja se prehaja.
3. Na dovoljenju za obmejni promet je fotografija imetnika in vsebuje vsaj naslednje podatke:
(a) ime, priimek, datum rojstva, državljanstvo in kraj stalnega prebivališča imetnika dovoljenja;
(b) organ izdajatelj, datum izdaje in čas veljavnosti;
(c) obmejno območje, znotraj katerega se imetnik dovoljenja lahko giblje;
(d) številko veljavne potne listine ali listin, ki imetniku dovoljujejo prehod zunanjih mej, kakor določa člen 9a.
Jasno mora navajati, da imetniku ni dovoljeno gibanje zunaj obmejnega območja in da se vsaka zloraba kaznuje, kakor določa člen 19..
Predlog spremembe
32
Člen 6
Za namene te uredbe lahko obmejni prebivalci ostanejo na obmejnem območju sosednje države članice do sedem zaporednih dni. Skupno trajanje njihovih zaporednih obiskov v tej državi članici ne presega treh mesecev v obdobju pol leta.
V izjemnih okoliščinah je mogoče roke podaljšati.
Dvostranski sporazumi iz člena 14 določijo najdaljše dovoljeno trajanje vsakega neprekinjenega bivanja v okviru režima obmejnega prometa, ki ne presega treh mesecev.
Predlog spremembe
33
Člen 7, naslov in uvodni del
Vstopni in izstopni žigi
Države članice lahko odstopijo od obveznosti odtisa vstopnih in izstopnih žigov v potne listine obmejnih prebivalcev, ki prehajajo zunanjo kopensko mejo v okviru obmejnega prometa, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
Kontrole ob vstopu in izstopu
1. Države članice ob vstopu in izstopu kontrolirajo obmejne prebivalce zaradi zagotovitve, da slednji izpolnjujejo pogoje iz člena 4.
Predlog spremembe
34
Člen 7, točki (a) in (b)
(a) imetnik potne listine ne potrebuje vizuma na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001;
2. V okviru režima obmejnega prometa se vstopni in izstopni žigi ne odtisnejo v dovoljenje za obmejni promet.
(b) upoštevanje rokov, določenih v členu 6, je zagotovljeno z drugimi sredstvi, opredeljenimi v dvostranskih sporazumih iz členov 14 in 16.
3. Odstavek 1 ne posega v določbe člena 17.
Predlog spremembe
35
Poglavje III, naslov
Vizumi za obmejni promet
Dovoljenje za obmejni promet, izdano za namen obmejnega prometa
Predlog spremembe
36
Člen 8
Vizumi za obmejni promet
Varnostne in tehnične zahteve za dovoljenja za obmejni promet.
1. Uvede se poseben vizum, ki se izda obmejnim prebivalcem za obmejni promet.
1. Dovoljenje za obmejni promet iz člena 5 vsebuje varnostna in tehnična določila, ki so v skladu z zahtevami Uredbe Sveta (ES) št. 1030/2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav.
2. Ozemeljska veljavnost vizumov iz odstavka 1, izdanih obmejnim prebivalcem, ki potrebujejo vizum na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001, se omeji na obmejno območje države članice, ki jih izdaja.
2. Države članice pošljejo Komisiji in drugim državam članicam vzorec dovoljenja za obmejni promet, izdan v skladu z odstavkom 1.
3. Vizum iz odstavka 1 daje imetniku pravico do večkratnega prehoda zunanje kopenske meje države članice izdajateljice in pravico ostati na obmejnem območju te države članice do sedem zaporednih dni.
Skupno trajanje zaporednih obiskov v tej državi članici ne presega treh mesecev v obdobju pol leta.
Predlog spremembe
37
Člen 9
Oblika vizuma
Vizumi iz člena 8 se izdajo v enotni obliki (nalepka) v skladu s pravili in podrobnejšimi opisi v Uredbi Sveta št. 1683/95 o enotni obliki za vizume. Enotna oblika, izdana v ta namen, vsebuje posebno črkovno oznako „L“ pod naslovom 11 („vrsta vizuma“).
Pogoji izdaje
Dovoljenje za obmejni promet iz člena 5 se lahko izda obmejnim prebivalcem, ki:
Predlog spremembe
38
Člen 9, točka (a) (novo)
(a) imajo veljavno listino ali listine, ki jim dovoljuje(jo) prehod zunanjih mej, kot je opredeljeno v določilih člena 17(3)(a) Schengenske konvencije;
Predlog spremembe
39
Člen 9, točka (b) (novo)
(b) predložijo dokumente, ki dokazujejo njihov status obmejnega prebivalca, in obstoj legitimnih razlogov za pogosto prestopanje meje v okviru obmejnega prometa;
Predlog spremembe
40
Člen 9, točka (c) (novo)
(c) niso osebe, za katere je bil v SIS razpisan ukrep za zavrnitev vstopa;
Predlog spremembe
41
Člen 9, točka (d) (novo)
(d) ne predstavljajo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice in zlasti kadar v nacionalnih podatkovnih zbirkah držav članic ni bil razpisan ukrep za zavrnitev vstopa zaradi enakih razlogov.
Predlog spremembe
42
Člen 10
Člen 10
črtano
Pogoji izdaje
1. Vizumi iz člena 8 se smejo izdati obmejnim prebivalcem, ki:
(a) imajo veljavno listino, ki jim dovoljuje prehod zunanje kopenske meje, kot je opredeljeno v členu 17(3)(a) Schengenske konvencije;
(b) na zahtevo pokažejo dokument, ki dokazuje njihov status obmejnega prebivalca, obstoj utemeljenih razlogov za pogosto prehajanje meje v okviru obmejnega prometa, kot so družinske vezi, družbeni, kulturni ali gospodarski motivi, kot tudi, če posedujejo zadostna sredstva za preživljanje glede na namen njihovega prebivanja;
(c) niso osebe, za katere je bil razpisan ukrep zavrnitve vstopa v SIS;
(d) ne pomenijo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice.
2. Vizumi iz člena 8 se ne izdajajo na meji.
Predlog spremembe
43
Člen 10 a (novo)
Člen 10a
Veljavnost
Dovoljenje za obmejni promet iz člena 5 velja za obdobje najmanj enega in največ petih let.
Predlog spremembe
44
Člen 11
Člen 11
črtano
Veljavnost
Vizumi iz člena 8 veljajo za dobo najmanj enega in največ pet let.
Predlog spremembe
45
Člen 11 a (novo)
Člen 11a
Takse za izdajo
Takse, ki ustrezajo upravnim stroškom obdelave vlog za izdajo dovoljenja za obmejni promet iz člena 5, ne smejo presegati taks, ki se zaračunavajo za obdelavo vlog za vizume za kratkoročne večkratne vstope.
Dovoljenje za obmejni promet se lahko izda brezplačno.
Predlog spremembe
46
Člen 12
Člen 12
črtano
Upravni stroški
1. Takse, ki ustrezajo upravnim stroškom obdelave vloge za izdajo vizumov iz člena 8, so enake taksam za obdelavo vlog za vizume za kratkoročne večkratne vstope z enako veljavnostjo.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice znižajo ali odstopijo od taks, ki ustrezajo upravnim stroškom obdelave vloge za izdajo vizumov iz člena 8.
Predlog spremembe
47
Člen 12 a (novo)
Člen 12a
Predpisi za izdajo dovoljenj
1. Dovoljenje za obmejni promet lahko izdajo bodisi konzulati bodisi kateri od upravnih organov držav članic, imenovanih v dvostranskih sporazumih iz člena 14.
2. Države članice vodijo osrednji register zaprošenih, izdanih, podaljšanih in odvzetih dovoljenj ter določijo nacionalno kontaktno točko, ki je pristojna za to, da na zahtevo drugih držav članic nemudoma zagotovi podatke o dovoljenjih, vnesenih v ta register.
Predlog spremembe
48
Člen 13
Člen 13
črtano
Razmerje do Skupnih konzularnih navodil
Kolikor ta uredba ne določa drugače in brez poseganja v člen 22 urejajo pogoje in postopke za izdajo vizumov iz člena 8 Skupna konzularna navodila.
Predlog spremembe
49
Člen 14, odstavek 2, pododstavek 2
Če Komisija meni, da je sporazum nezdružljiv s to uredbo, obvesti zadevno državo članico in od nje zahteva , da sporazum spremeni tako, da se odpravi ugotovljena nezdružljivost.
Če Komisija meni, da je sporazum nezdružljiv s to uredbo, obvesti zadevno državo članico, ki stori vse potrebno , da sporazum v primernem obdobju spremeni tako, da se odpravi ugotovljena nezdružljivost.
Predlog spremembe
50
Člen 14, odstavek 3
3. Države članice pošljejo Komisiji izvod sporazumov iz odstavka 1 ter vsako odpoved ali spremembe teh sporazumov.
3. Če Skupnost ali zadevne države članice niso sklenile splošnega sporazuma o ponovnem sprejemu oseb s tretjo državo, se v dvostranske sporazume o obmejnem prometu s to tretjo državo vključijo določbe za olajšanje ponovnega sprejema oseb, pri katerih se je ugotovila zloraba režima, določenega s to uredbo.
Predlog spremembe
51
Člen 15, naslov
Vzajemnost
Primerljivost obravnave
Predlog spremembe
52
Člen 15
V sporazumih s sosednjimi tretjimi državami države članice zagotovijo, da tretja država zagotavlja enakopravno obravnavanje državljanov Unije in državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na obmejnem območju države članice in želijo potovati na obmejno območje sosednje tretje države .
Države članice v svojih sporazumih s sosednjimi tretjimi državami iz člena 14 zagotovijo, da tretja država poskrbi za najmanj primerljivo obravnavanje oseb, ki uživajo pravico Skupnosti do prostega gibanja, pa tudi državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo na obmejnem območju države članice.
Predlog spremembe
53
Člen 16
Člen 16
črtano
Sporazumi med državami članicami
1. Države članice iz točk (ii) in (iii) člena 3(a) lahko sklepajo sporazume o obmejnem prometu med seboj v skladu s pravili, določenimi v tej uredbi..
2. Države članice iz odstavka 1 smejo do začetka veljavnosti Sklepa Sveta o dovolitvi odprave kontrol na njihovih skupnih mejah ohraniti obstoječe medsebojne sporazume o obmejnem prometu. Kolikor ti sporazumi niso združljivi s to uredbo, zadevne države članice spremenijo sporazume tako, da se odpravi ugotovljena nezdružljivost.
3. Države članice pošljejo Komisiji izvod sporazumov iz odstavkov 1 in 2 ter vsako odpoved ali spremembe teh sporazumov.
Predlog spremembe
54
Člen 17, odstavek 1, uvodni del
1. Sporazumi iz členov 14 in 16 lahko vsebujejo določbe za olajšanje prehoda meje, pri čemer države članice:
1. Sporazumi iz člena 14 lahko vsebujejo določbe za olajšanje prehoda meje, pri čemer države članice:
Predlog spremembe
55
Člen 17, odstavek 1, točka (c)
(c) kadar obstaja zahteva posebne narave, ob upoštevanju lokalnih okoliščin dovolijo obmejnim prebivalcem , ki ne potrebujejo vizuma na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001 , prehod njihove meje na drugih mestih, kot so dovoljeni mejni prehodi, in izven določenega časa.
(c) ob upoštevanju lokalnih okoliščin in kadar izjemoma obstaja zahteva posebne vrste, dovolijo obmejnim prebivalcem prehod njihove meje na določenih drugih mestih, kot so odobreni mejni prehodi, in zunaj določenega časa.
Predlog spremembe
56
Člen 17, odstavek 2
2. Kadar se država članica odloči olajšati prehod meje obmejnim prebivalcem v skladu z odstavkom 1, se takšna olajšava samodejno razširi na vsakega državljana Unije ter na državljane tretjih držav, ki uživajo pravico Skupnosti do prostega gibanja, vključno s tistimi, ki potrebujejo vizum, ter prebivajo na obmejnem območju.
2. Kadar se država članica odloči olajšati prehod meje obmejnim prebivalcem v skladu z odstavkom 1, se takšna olajšava samodejno razširi na vsako osebo s pravico Skupnosti do prostega gibanja, ki prebiva na obmejnem območju.
Predlog spremembe
57
Člen 17, odstavek 3
3. Z odstopanjem od člena 6 Schengenske konvencije so osebe, ki jih mejni stražnik pozna zaradi pogostega prehajanja meje, na mejnih prehodih iz točke (a) odstavka 1 in pasovih iz odstavka 1 podvržene le naključnim kontrolam.
3. Osebe, ki redno prestopajo mejo in jih mejni stražnik dobro pozna zaradi pogostega prehajanja meje, so navadno na mejnih prehodih iz točke (a) odstavka 1 in pasovih iz odstavka 1 podvržene le naključnim kontrolam.
Te osebe se od časa do časa temeljito kontrolirajo, brez predhodnega opozorila in v neenakomernih razmikih.
Predlog spremembe
58
Člen 17, odstavek 3 a (novo)
3a. Če se država članica odloči obmejnim prebivalcem olajšati prehod meje v skladu z odstavkom 1(c):
(a) dovoljenje za obmejni promet iz člena 5 vsebuje poleg podatkov iz člena 5 tudi podrobnosti krajev in okoliščin, v katerih se meja lahko prestopa;
(b) zadevna država članica izvaja naključne kontrole in ohranja redni nadzor, da bi preprečila nedovoljene prehode meje.
Predlog spremembe
59
Člen 19, odstavek 1, pododstavek 1
1. Države članice zagotovijo, da se vsaka zloraba režima obmejnega prometa, uvedenega s to uredbo in izvajanega z dvostranskimi sporazumi iz členov 14 in 16 , kaznuje v skladu z nacionalno zakonodajo.
1. Države članice zagotovijo, da se vsaka zloraba režima obmejnega prometa, uvedenega s to uredbo in izvajanega z dvostranskimi sporazumi iz člena 14, kaznuje v skladu z nacionalno zakonodajo.
Predlog spremembe
60
Člen 19, odstavek 1, pododstavek 2
Predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračalne ter vključujejo možnost razveljavitve in odprave posebnih dovolilnic za prehod meje iz točke (b) člena 5 ter vizumov, izdanih za obmejni promet.
2. Predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračalne ter vključujejo možnost razveljavitve in odprave posebnih dovolilnic za prehod meje iz člena 5
Predlog spremembe
61
Člen 19, odstavek 2
2. Države članice vodijo evidenco za vse osebe , ki se kaznujejo v skladu z odstavkom 1. Ta informacija se v roku šestih mesecev posreduje drugim državam članicam in Komisiji.
3 . Države članice vodijo evidenco o vseh primerih zlorabe režima obmejnega prometa in o kaznih, ki se naložijo v skladu z odstavkom 1. Te informacije se v roku šestih mesecev posredujejo drugim državam članicam in Komisiji.
Predlog spremembe
62
Člen 20 a (novo)
Člen 20a
1. Države članice obvestijo Komisijo o vseh sporazumih iz člena 14(1) ter o vsaki odpovedi ali spremembi teh sporazumov.
2. Komisija poslane informacije v skladu z odstavkom 1 da na voljo državam članicam in javnosti, in sicer z objavo v Uradnem listu Evropske unije in s katerim koli drugim primernim sredstvom.
Predlog spremembe
63
Člen 21
Člen 136(3) Schengenske konvencije se nadomesti:
Določbe člena 136(3) Schengenske konvencije se nadomestijo :
„3. Odstavek 2 se ne uporablja za sporazume o obmejnem prometu, za katere se uporabljajo določbe člena 14 [Uredbe št. … te uredbe ].“
„3. Odstavek 2 se ne uporablja za sporazume o obmejnem prometu, za katere se uporabljajo določbe člena 14 [Uredbe št. … te uredbe ].“
Predlog spremembe
64
Člen 22
Člen 22
črtano
Sprememba Skupnih konzularnih navodil
Skupna konzularna navodila se spremenijo:
1) V točki 2 dela I se vstavi naslednja točka 2.3a:
„2.3a Vizumi za obmejni promet
V primeru državljanov tretjih držav, ki morajo pogosto prehajati mejo sosednje države članice v okviru obmejnega prometa, kot določa Uredba (ES) št. […]*, se sme izdati vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo na obmejno območje države članice izdajateljice. Ta vizum daje imetniku pravico do večkratnega prehoda meje države članice, ki ga je izdala, pod pogojem, da skupno trajanje zaporednih bivanj na obmejnem območju te države članice ne presega treh mesecev v katerem koli obdobju pol leta..
V skladu z [Uredbo (ES) št.…to uredbo] ima ta vizum veljavnost od najmanj enega do največ pet let.
Vizumi, izdani za obmejni promet, se ne smejo izdajati na meji.
2) V točki 1.4 dela V se doda naslednja alinea:
- „Dokumenti, ki se lahko zahtevajo za izdajo „L“ vizuma:
- dokazilo o prebivališču na obmejnem območju;
Katerikoli dokument, ki opravičuje potrebo po pogostem prehajanju meje v okviru obmejnega prometa, kot so potrdila ali spričevala, ki dokazujejo družinske vezi, dokumenti, ki dokazujejo lastništvo nad premoženjem čez mejo itd.“
3) V točki 1.1 dela VI se zadnja alinea nadomesti z naslednjim: „ozemeljska veljavnost vizuma ne more biti omejena le na del ozemlja [države članice], razen v primeru vizumov vrste „L“, izdanih za obmejni promet“;
4) Točki 1.7 dela VI (‚naslov' VRSTA VIZUMA) se spremeni:
- prvi odstavek se nadomesti:
„Da bi organi mejne kontrole lahko hitreje ugotovili, za katero vrsto vizuma gre, je v tem polju vrsta vizuma navedena s črkami A, B, C, D in L:“;
- za alineo „D+C […]“ se doda naslednja alinea:
„L: vizum, ki se izda za obmejni promet“
5) V točki 4 dela VII se doda naslednji odstavek:
„Takse, ki se zaračunajo ustrezno upravnim stroškom za izdane vizume za obmejni promet, se lahko znižajo ali opustijo skladno z [Uredbo (ES) št.…to uredbo].“
Predlog spremembe
65
Člen 23
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.
OBRAZLOŽITEV
1. Uvod
S sprejetjem Načrta upravljanja zunanjih meja držav članic Evropske unije na zasedanju Sveta dne 13. junija 2002 in nato še na zasedanju Evropskega sveta v Sevilli 21. in 22. junija, se je pokazalo, da Evropska skupnost potrebuje skupna pravila za obmejni promet.
Tudi Komisija je leta 2003 v svojem poročilu o „širši Evropi“ (KOM(2003)104, 11.3.2003) jasno poudarila, da si EU in njene sosede prizadevajo za zagotavljanje takih zunanjih meja, ki ne bodo ovirale trgovine, socialne in kulturne izmenjave ali regionalnega sodelovanja.
Komisija je nato oblikovala dva predloga uredb, ki nista bila sprejeta pred novo širitvijo 1. maja 2004. Zaradi sprejetja „Haaškega programa“ novembra 2004 in razširitve postopka soodločanja na določena področja, ki jih zajema naslov IV Pogodbe ES, vključno z ukrepi, povezanimi z zunanjimi mejami, je Komisija letos oblikovala nov predlog in ga posredovala Svetu in Parlamentu v obravnavo.
Trenutno v EU ni skupnih določb, ki bi urejale vprašanje obmejnega prometa na zunanjih mejah, nekatere države članice pa imajo sklenjene dvostranske sporazume o obmejnem prometu.
2. Vsebina predloga uredbe
Namen uredbe je določiti skupna pravila o merilih in pogojih za vzpostavitev režima obmejnega prometa na „zunanjih kopenskih mejah“ držav članic, tj. skupnih kopenskih mejah med: državo članico in sosednjo tretjo državo (npr. meja med Poljsko in Ukrajino), državo članico, ki polno izvaja schengenski pravni red, in državo članico, ki je dolžna izvajati ta pravni red v celoti, za katero pa Sklep Sveta o pooblastilu za polno izvajanje navedenega pravnega reda ni začel veljati (npr. meja med Avstrijo in Madžarsko), ter med dvema državama članicama, ki sta dolžni polno izvajati schengenski pravni red in za kateri Sklep Sveta o pooblastilu za polno izvajanje pravnega reda ni začel veljati (npr. meja med Češko in Poljsko).
Med opredelitvami, ki jih določa člen 3, je treba še posebej izpostaviti opredelitve obmejnega prebivalca, obmejnega območja in obmejnega prometa.
Na podlagi predloga uredbe bi se prebivalcem v obmejnem pasu izdal poseben „L“ vizum, ki bi omogočal prestop meje zaradi obmejnega prometa. Posebni „L“ vizum bi se žigosal, države članice pa lahko v določenih primerih odstopijo od žigosanja. V določenih primerih, ki jih določa 17. člen, se meja lahko prestopi tudi izven mejnih prehodov.
Obstoječi dvostranski sporazumi se lahko ohranijo, kolikor niso v nasprotju s predlogom uredbe, ugotovljene neusklajenosti dvostranskih sporazumov s predlogom uredbe pa je treba uskladiti oz. odpraviti ugotovljeno nezdružljivost.
2. Stališče poročevalca
Poročevalec meni, da je treba pri ureditvi vprašanja obmejnega prometa na zunanjih kopenskih mejah Evropske unije upoštevati naslednje:
- Potrebno je olajšati prehod obmejnim prebivalcem, ki imajo utemeljene razloge za pogosto prehajanje zunanje meje države članice, in preprečiti nezakonito priseljevanje ter morebitno ogrožanje varnosti, ki ga predstavljajo kriminalne dejavnosti.
- Predlog uredbe skuša urediti vprašanje obmejnega prometa, torej gre za pogosto, v nekaterih primerih vsakodnevno prehajanje meje zaradi šolanja, dela, družinskih vezi, zato je treba upoštevati tudi dnevne migrante, ki se praviloma dnevno vračajo v svojo državo (študenti, učenci, lastniki zemljišč...).
- Zunanje meje so zaradi zgodovinskih, geografskih in socialnih razmer različne.
- Življenje obmejnih prebivalcev na obeh straneh meje se ne sme poslabšati.
- Potrebno je upoštevati dejanske razmere na zunanjih mejah in omogočiti državam članicam, da v kar največji možni meri ohranijo dobre prakse, ki so jih do sedaj uveljavile z dvostranskimi sporazumi.
Ob upoštevanju zgoraj navedenih stališč in na podlagi izmenjave mnenj, ki je potekala s predstavniki Sveta in Komisije, poročevalec na splošno podpira stališče Sveta in zato predlaga spremembe, ki poskušajo zagotoviti izvajanje učinkovitega nadzora na zunanjih mejah in nemoteno življenje ljudi na obeh straneh meje.
Bistvo sprememb, ki jih predlaga poročevalec, pa je:
- Namesto posebnega „L“ vizuma se obmejnim prebivalcem izda „dovoljenje za obmejni promet“ (local border traffic permit - LBTP), ki vsebuje vse varnostne standarde in se ne žigosa ob vsakodnevnem prehajanju meje.
- Razlikovanje med različnimi zunanjimi kopenskimi mejami ni potrebno, saj bodo nove države članice predvidoma leta 2007 vstopile v schengenski prostor. Zato bi bilo nesmiselno spreminjati obstoječe sporazume v dolgotrajnih postopkih, ki bi se po vsej verjetnosti zavlekli čez predvideni čas vstopa držav v schengenski prostor, saj gre za sporazume, sklenjene med državami članicami EU.
- Obmejno območje naj ne presega 30 km. S povečanjem obmejnega področja bi namreč težko zagotovili varnostni nadzor, prav tako pa meje obmejnega območja ne smemo enačiti z etničnimi mejami.
- Obmejni prebivalec je državljan tretje države, ki prebiva na obmejnem območju najmanj eno leto.
- Države članice lahko v dvostranskih sporazumih določijo najdaljše dovoljeno obdobje bivanja, ki pa ne sme presegati treh mesecev.
- Potrebno je dopustiti tudi določene olajšave glede prestopa meje izven mejnih prehodov, kolikor gre za posebne okoliščine.
25.11.2005
MNENJE Odbora za zunanje zadeve
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
( KOM(2005)0056 – C6‑0049/2005 – 2005/0006(COD) )
Pripravljavec mnenja:
Karl von Wogau
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Osrednji del te uredbe je sicer tehnične narave ter presega naloge in pristojnosti Odbora za zunanje zadeve, toda vprašanje, kako se izogniti novim ločnicam na zunanjih mejah povečane Unije in hkrati zagotoviti njihovo varnost, je v središču evropske zunanje politike.
Upravljanje meja je prednostna naloga akcijskih načrtov, ki so jih sprejele države v okviru evropske sosedske politike. Evropska unija in njene sosede si morajo skupaj prizadevati za učinkovitejše upravljanje skupnih meja, da bi čim bolj olajšale zakonite prehode čeznje. Zlasti vzpostavitev režima obmejnega prometa obmejnemu prebivalstvu omogoča ohranjanje tradicionalnih stikov, ne da bi se moralo soočati s prevelikimi administrativnimi ovirami
Strateški dokument o evropski sosedski politiki, KOM(2004)0373 . .
Pripravljavec mnenja podpira namen predloga, da bi obmejnim prebivalcem na obeh straneh meje omogočili vsakodnevno življenje brez administrativnih bremen, saj se mu zdi spodbujanje čezmejne trgovine, socialne in kulturne izmenjave ter regionalnega sodelovanja izjemno pomembno. Hkrati je prepričan, da bi morala biti celotna zunanja meja Unije čim varnejša.
Prav tako se mu zdi bistveno, da obmejni organi držav članic in sosednjih držav sodelujejo v boju proti nezakonitim čezmejnim dejavnostim. Zato se strinja, da Komisija upravljanju meja v akcijskih načrtih evropske sosedske politike namenja posebno pozornost. Odločno podpira tudi Haaški program, ki predvideva nadaljnji razvoj skupnega upravljanja zunanjih meja, in raziskavo o možnostih uporabe novih tehnologij pri varovanju meja Unije, na primer elektronske registracije in zbiranja podatkov o prestopih meje ter sistemov za satelitsko opazovanje.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še ni objavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 5 a (novo)
(5a) Unija in njeni partnerji v okviru evropske sosedske politike morajo sodelovati pri vzpostavitvi učinkovitega upravljanja in nadzornih sistemov za priseljevanje med njimi in tretjimi državami, da se zagotovita celovito spoštovanje človekovih pravic in varnost postopkov priseljevanja. Akcijski načrti evropske sosedske politike se morajo zato osredotočati predvsem na to vprašanje.
Obrazložitev
Priseljevanje je v več pogledih zapleten in globalen pojav, ki ne zadeva le Unije, temveč zahteva praktične ukrepe v državah izvora in tranzitnih državah. Ukrepi, sprejeti znotraj ali zunaj EU, morajo biti zato v skladu s človekovimi pravicami in zahtevajo tesno sodelovanje partnerjev z EU. Slednja mora storiti vse, da v zvezi s tem pomaga sosednjim državam in zagotovi učinkovito sodelovanje.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 8 a (novo)
(8a) V okviru akcijskih načrtov evropske sosedske politike je treba predvideti čim tesnejše sodelovanje med obmejno policijo in carinskimi organi držav članic ter zadevnimi tretjimi državami, vključno s skupnimi objekti in skupnim nadzorom na obmejnih območjih.
Obrazložitev
Obmejni organi držav članic in sosednjih držav morajo sodelovati, če se želijo učinkovito spopasti z nezakonitimi čezmejnimi dejavnostmi.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 11
(11) Komisija mora Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te uredbe skupaj s, kadar je to potrebno, predlogi pravnih aktov.
(11) Komisija bo morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te uredbe skupaj s, kadar je to potrebno, predlogi pravnih aktov.
Obrazložitev
Priseljevanje je v več pogledih zapleten pojav. Komisija bo morala stalno izvajati natančne preglede, ki bodo vplivali na izvajanje vseh ukrepov, sprejetih za izboljšanje upravljanja priseljevanja na ravni Unije. Preglednost in učinkovitost teh ukrepov bosta zelo odvisni od sodelovanja vseh ustanov pri obravnavi in sestavi posebnih predlogov.
Predlog spremembe
4
Člen 1, odstavek 2
2. Ta uredba pooblašča države članice, da sklenejo ali ohranijo dvostranske sporazume s sosednjimi državami za izvajanje s tem ustanovljenega režima obmejnega prometa.
2. Ta uredba pooblašča države članice, da sklenejo ali ohranijo dvostranske sporazume s sosednjimi državami za izvajanje s tem ustanovljenega režima obmejnega prometa. Takšni dvostranski sporazumi kot predpogoj zahtevajo zakonito in dokončno določitev zunanje kopenske meje EU s sosednjimi državami.
Predlog spremembe
5
Člen 2, odstavek 1, točka (b)
(b) dostopom do gospodarske dejavnosti in njenim izvajanjem;
črtano
Obrazložitev
Veliko število oseb, ki pogosto prečkajo mejo, v sosednjo državo hodi na delo. Uredba bi morala zato obsegati tudi dostop do gospodarskih dejavnosti na drugi strani meje in njihovo izvajanje.
Predlog spremembe
6
Člen 3, točka (b)
(b) „obmejno območje“ pomeni območje, ki se ne razteza več kot 30 kilometrov zračne črte od meje. V tem območju lahko zadevne države podrobneje določijo lokalne upravne okraje, ki se štejejo kot del obmejnega območja . Če se del takšnega okraja nahaja več kot 30 kilometrov , vendar ne več kot 35 kilometrov od mejne črte, se ne glede na to šteje kot del obmejnega območja;
(b) „obmejno območje“ pomeni območje, ki se ne razteza več kot 30 kilometrov od meje. V tem območju zadevne države z dvostranskimi sporazumi določijo lokalne upravne okraje, ki se štejejo kot obmejno območje . Če se del takšnega okraja nahaja več kot 30 kilometrov od mejne črte, se ne glede na to šteje kot del obmejnega območja;
Predlog spremembe
7
Člen 3, točka (c)
(c) „obmejni promet“ pomeni redno prehajanje zunanje kopenske meje države članice s strani obmejnih prebivalcev z namenom ostati na obmejnem območju te države članice za obdobje, ki ne presega rokov, določenih v tej uredbi;
(c) „obmejni promet“ pomeni redno prehajanje zunanje kopenske meje države članice s strani obmejnih prebivalcev zaradi bivanja na obmejnem območju, na primer iz socialnih, kulturnih ali dokazanih ekonomskih razlogov ali zaradi družinskih vezi, za obdobje, ki ne presega rokov, določenih v tej uredbi;
Obrazložitev
Širše zastavljeno besedilo omogoča vključitev vrste utemeljenih razlogov.
Predlog spremembe
8
Člen 4, točka (c)
(c) na zahtevo pokažejo dokument, ki dokazuje njihov status obmejnega prebivalca, obstoj utemeljenih razlogov za pogosto prehajanje meje v okviru obmejnega prometa, kot so družinske vezi, družbeni, kulturni ali gospodarski motivi, kot tudi, če posedujejo zadostna sredstva za preživljanje glede na namen njihovega prebivanja;
(c) na zahtevo pokažejo dokument, ki dokazuje njihov status obmejnega prebivalca, obstoj utemeljenih razlogov za pogosto prehajanje meje v okviru obmejnega prometa, kot so družinske vezi, družbeni, kulturni ali utemeljeni gospodarski motivi, kot tudi, če posedujejo zadostna sredstva za preživljanje glede na namen njihovega prebivanja;
Predlog spremembe
9
Člen 4, točka (e)
(e) ne pomenijo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice.
(e) ne pomenijo nevarnosti za javni red, državno varnost, javno zdravje ali mednarodne odnose katere koli države članice in tudi če zanje v nacionalni bazi podatkov države članice ni razpisan ukrep zavrnitve vstopa zaradi katerega koli od teh razlogov .
Predlog spremembe
10
Člen 5, točka (b), točka (ii)
(ii) posebna dovolilnica za prehod meje, ki jo izda država stalnega prebivališča in sopodpišejo pristojni organi države članice , katere meja se prehaja.
(ii) posebna dovolilnica za prehod meje, ki vključuje minimalne varnostne elemente ter jo izda država članica , katere meja se prehaja. Dovolilnica je v elektronsko berljivi obliki, kjer je to primerno.
Predlog spremembe
11
Člen 6, odstavek 1
Za namene te uredbe lahko obmejni prebivalci ostanejo na obmejnem območju sosednje države članice do sedem zaporednih dni. Skupno trajanje njihovih zaporednih obiskov v tej državi članici ne presega treh mesecev v obdobju pol leta.
Za namene te uredbe lahko obmejni prebivalci ostanejo na obmejnem območju sosednje države članice do štirinajst zaporednih dni. Skupno trajanje njihovih zaporednih obiskov v tej državi članici ne presega treh mesecev v obdobju pol leta.
Obrazložitev
Ob upoštevanju narave družinskih in kulturnih vezi se za namene te uredbe zdi realneje podaljšati najdaljše dovoljeno bivanje na obmejnem območju s sedem na štirinajst dni. Omejitev zaporednih obiskov se ne spremeni.
Predlog spremembe
12
Člen 7
Države članice lahko odstopijo od obveznosti odtisa vstopnih in izstopnih žigov v potne listine obmejnih prebivalcev, ki prehajajo zunanjo kopensko mejo v okviru obmejnega prometa, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
V potne listine obmejnih prebivalcev, ki prehajajo zunanjo kopensko mejo v okviru obmejnega prometa, se vedno odtisnejo tako vstopni kot izstopni žigi. Države članice lahko od obveznosti odtisa vstopnih in izstopnih žigov odstopijo, če namesto tega za posamezne dovolilnice za prestop meje uvedejo elektronski sistem registracije in zbiranja podatkov o vstopu in izstopu oseb .
a) imetnik potne listine ne potrebuje vizuma na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001;
b) upoštevanje rokov, določenih v členu 6, je zagotovljeno z drugimi sredstvi, opredeljenimi v dvostranskih sporazumih iz členov 14 in 16 .
Obrazložitev
Čeprav bi žigosanje potnih listin lahko povzročilo zaplete na nekaterih mejah, je to učinkovit način, s katerim lahko obmejni organi registrirajo vstop in izstop državljanov tretjih držav in ugotovijo, kako dolgo se te osebe zadržujejo na obmejnem območju. Ker je večino potnih listin že mogoče elektronsko brati, bi se države članice lahko namesto žigosanja odločile za elektronski sistem registracije in zbiranja podatkov.
Predlog spremembe
13
Člen 7, odstavek 1 a (novo)
1a. Komisija izvede raziskavo o izvedljivosti vzpostavitve skupnega evropskega elektronskega sistema registracije in zbiranja podatkov o vstopu, dolžini bivanja in izstopu državljanov tretjih držav, ki prečkajo skupno zunanjo mejo.
Obrazložitev
Preučiti bi bilo treba izvedljivost vzpostavitve skupnega elektronskega sistema za registracijo in zbiranje podatkov o prehodih meje ter raziskati, ali bi lahko sodobne tehnologije prispevale k učinkovitejšemu in doslednejšemu nadzoru zunanjih meja Unije.
Predlog spremembe
14
Člen 17, odstavek 1, točka (c)
(c) kadar obstaja zahteva posebne narave, ob upoštevanju lokalnih okoliščin dovolijo obmejnim prebivalcem, ki ne potrebujejo vizuma na podlagi Uredbe (ES) št. 539/2001, prehod njihove meje na drugih mestih, kot so dovoljeni mejni prehodi, in izven določenega časa.
črtano
Obrazložitev
Prehod zunanje meje Unije na mestih, kjer ni uradnega mejnega prehoda, in zunaj določenega časa ne bi smel biti dovoljen, da lahko obmejni organi meje Unije ustrezno nadzirajo.
Predlog spremembe
15
Člen 17, odstavek 3
3. Z odstopanjem od člena 6 Schengenske konvencije so osebe, ki jih mejni stražnik pozna zaradi pogostega prehajanja meje, na mejnih prehodih iz točke (a) odstavka 1 in pasovih iz odstavka 1 podvržene le naključnim kontrolam.
3. Z odstopanjem od člena 6 Schengenske konvencije so osebe, ki jih mejni stražnik dobro pozna zaradi rednega in pogostega prehajanja meje, na mejnih prehodih iz točke (a) odstavka 1 in pasovih iz odstavka 1 praviloma podvržene le naključnim , a temeljitim kontrolam, ki so opravljene v nerednih intervalih in brez opozorila .
Obrazložitev
Čeprav se lahko med mejnimi stražniki in obmejnimi prebivalci zaradi pogostega prečkanja meje razvije oseben odnos, bi morali prvi vseeno izvajati temeljite naključne preveritve brez opozorila, saj naj bi prispevale k učinkovitejšemu odkrivanju nezakonitih čezmejnih dejavnosti in večji varnosti zunanjih meja Unije.
Predlog spremembe 16
Člen 20, odstavek 1 a (novo)
(1a) Posebna pozornost se nameni občutljivejšim kopenskim mejam z večjim obsegom prometa in večjim številom oseb, ki se priseljujejo. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno poročilo o občutljivejših kopenskih mejah v Uniji, vključno s predlogom o posebnih podpornih ukrepih.
Obrazložitev
Priseljevanje je v več pogledih zapleten pojav. Komisija bo morala stalno izvajati natančne preglede, ki bodo vplivali na izvajanje vseh ukrepov, sprejetih za izboljšanje upravljanja priseljevanja na ravni Unije. Preglednost in učinkovitost teh ukrepov bosta zelo odvisni od sodelovanja vseh ustanov pri obravnavi in sestavi posebnih predlogov. Pozornost mora biti usmerjena predvsem na kopenske meje z večjim prometom, ki zaradi svoje lokacije, absorpcijske sposobnosti ali posebnih značilnosti, kot je majhna poseljenost, potrebujejo posebne praktične ukrepe.
Predlog spremembe
17
Člen 21 a (novo)
Člen 21a
Posebne dovolilnice za prehod meje ali vizumi, izdani za lokalno prehajanje meje, nikakor ne smejo izključevati možnosti pridobitve drugih vrst vizumov (schengenskega ali nacionalnega), kjer je to primerno.
Predlog spremembe
18
Člen 23 a (novo)
Člen 23a
Z odstopanjem od te uredbe lahko države članice iz člena 3(a)(ii) in (iii) te uredbe ohranijo medsebojne sporazume, ki veljajo v času, ko začne veljati ta uredba, do začetka veljavnosti odločbe Sveta, ki dovoljuje odpravo kontrol na notranjih mejah na njihovih skupnih mejah.
Obrazložitev
V skladu z odstavkom 1.7.1 „Haaškega programa: krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji“ (UL C 53, 3. 3. 2005, str. 001–0014) je treba kontrole na notranjih mejah odpraviti čim prej, tj. najprej ob koncu leta 2007. Ob upoštevanju tega se bodo kontrole na notranjih mejah med „starimi“ in „novimi“ državami članicami ter med „novimi“ državami članicami odpravile v dveh letih, zato s stališča kontrole in sredstev ni mogoče začeti ponovnih pogajanj o teh sporazumih, namesto da bi se osredotočili na ustvarjanje razmer, ki so potrebne za odpravo kontrol na notranjih mejah.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
Referenčni dokumenti
KOM(2005)0056 – C6‑0049/2005 – 2005/0006(COD)
Pristojni odbor
LIBE
Odbor, zaprošen za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
AFET 12.4.2005
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec (-ka) osnutka Datum imenovanja:
Karl von Wogau 30.3.2005
Obravnava v odboru
4.10.2005
22.11.2005
Datum sprejetja sprememb
23.11.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
51
5
4
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Vittorio Agnoletto, Angelika Beer, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Jelko Kacin, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Francisco José Millán Mon, Pierre Moscovici, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Vural Öger, Cem Özdemir, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Paweł Bartłomiej Piskorski, Poul Nyrup Rasmussen, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Árpád Duka-Zólyomi, Kinga Gál, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Alexander Lambsdorff, Janusz Onyszkiewicz, Doris Pack, Aloyzas Sakalas, Pierre Schapira, Inger Segelström, Csaba Sándor Tabajdi, María Elena Valenciano Martínez-Orozco, Marcello Vernola
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Thomas Wise
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in Skupnih konzularnih navodil
Referenčni dokumenti
KOM(2005)0056 – C6‑0049/2005 – 2005/0006(COD)
Datum predložitve EP
23.2.2005
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
LIBE 12.4.2005
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
AFET
12.4.2005
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec Datum imenovanja:
Michael Brejc 12.4.2005
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Poenostavljeni postopek – datum sklepa
Oporekanje pravni podlagi Datum mnenja JURI
Popravek finančne ocene sredstev Datum mnenja BUDG
Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora
Mnenje Ekonomsko-socialnega odbora
Obravnava v odboru
13.10.2005
23.11.2005
1.12.2005
Datum sprejetja
1.12.2005
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
31
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Maria Carlshamre, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Rosa Díez González, Patrick Gaubert, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Sarah Ludford, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Martine Roure, Inger Segelström, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Frederika Brepoels, Giovanni Claudio Fava, Jeanine Hennis-Plasschaert, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Sophia in 't Veld, Jean Lambert
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Giulietto Chiesa
Datum predložitve
13.12.2005
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
