Plenarno zasedanje v Bruslju, 24. do 25. februar 2010
Institucije
2010-02-22 - 15:37
Plenarno zasedanje Evropskega parlamenta bo ta teden potekalo v Bruslju Evropski poslanci bodo na dvodnevnem plenarnem zasedanju v Bruslju med drugim razpravljali tudi o zaključkih neformalnega vrha EU, kjer so se predsedniki vlad in držav pogovarjali o možnih poteh iz gospodarske krize. Med pomembnejše teme, ki se jih bo lotil Evropski parlament, prav gotovo sodi tudi reforma skupne ribiške politike, o kateri bodo poslanci razpravljali v četrtek, že v sredo pa bodo na mizi imeli t.i. Goldstonovo poročilo o lanskoletnih izraelsko-palestinskih spopadih.
Na naši spletni strani vas bomo redno obveščali tako o zgoraj omenjenih kot tudi o drugi razpravah, ki so na dnevnem redu februarskega plenarnega zasedanja.
20100219FCS69272
Napovednik zasedanja - Bruselj, 24. do 25. februar 2010
Reforma skupne ribiške politike
Poslanci bodo v četrtek predstavili poglede na predlog reforme ribiške politike EU, kjer bi bilo treba po mnenju matičnega odbora enakovredno upoštevati njene družbene, okoljske in gospodarske vidike.
Zmanjšanje birokratskih bremen za mikro podjetja
Predlagana sprememba direktive o letnih računskih izkazih naj bi mikro podjetja izvzela iz te obveznosti, vendar le, če se bodo za to izjemo odločile finančne oblasti države članice.
Spremembe proračuna Parlamenta zaradi novih obveznosti
V četrtek bodo poslanci glasovali o zvišanju sredstev na nekaterih postavkah v proračunu Evropskega parlamenta za leto 2010, ker bodo zaradi večjih pristojnosti, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, politične skupine in uprava institucije zaposlili 150 novih uslužbencev .
Strategija EU 2020 in razmere v Grčiji
Na dnevnem redu zasedanja bo tudi razprava o zaključkih neformalnega Evropskega sveta, kjer so se voditelji držav članic takrat zavezali, da bodo Grčiji pomagali pri zmanjšanju javnega dolga.
Resolucija pred zasedanjem Sveta ZN za človekove pravice
Parlamentarci bodo v sredo razpravljali o stanju na področju človekovih pravic v EU in po svetu. Predlog resolucije poudarja načelo univerzalnosti, nedeljivosti in medsebojne soodvisnosti človekovih pravic ter opozarja na razmere na Haitiju, v Iranu in Gazi.
Goldstonovo poročilo o spopadih v Gazi
V sredo bo Parlament razpravljal o nadaljnjem ukrepanju glede na poročilo, ki ga je o lanskoletnih izraelsko-palestinskih spopadih v Gazi pripravil nekdanji južnoafriški sodnik Richard Goldstone.
Resolucija o Ukrajini
Po razpravi v Strasbourgu bodo poslanci v četrtek glasovali o resoluciji o razmerah v Ukrajini po nedavnih predsedniških volitvah v tej državi, ki so sicer izpolnile večino meril OVSE in EU, da se jih lahko označi kot svobodne in poštene.
Predsednik Buzek izrazil sožalje žrtvam nesreč v Belgiji in na Madeiri
Evropski poslanci v minuti tišine ob smrti Claudie Candeago, zaposlene v Evropskem parlamentu. Ob začetku dvodnevnega plenarnega zasedanja Evropskega parlamenta v Bruslju v sredo popoldne je predsednik Jerzy Buzek izrazil sožalje svojcem žrtev nedavne železniške nesreče v bližini Bruslja ter žrtvam zemeljskih plazov na portugalskem otoku Madeira.
Med 18 smrtnimi žrtvami železniške nesreče, ki se je zgodila 15. februarja na postaji pri kraju Buizingen, je tudi uslužbenka Parlamenta Claudia Candeago, ki je bila zaposlena v tiskovni službi. Predsednik Buzek je družini in svojcem preminule kolegice v imenu vseh poslancev ter zaposlenih izrekel globoko sožalje.
Buzek je nato spregovoril o zemeljskih plazovih na portugalskem otoku Madeiri, ki so po doslej znanih podatkih zahtevali 38 življenj in so največja naravna katastrofa, ki je prizadela te kraje po letu 1993 in zaključil: "V teh težkih dneh so naše misli in molitve z družinami žrtev teh tragedij". Spomin na umrle v nesrečah so poslanci počastili z minuto molka.
Spremembe dnevnega reda
Sreda, 24. februar:
- dodani sta točki Izjava Komisije o veliki naravni nesreči na Madeiri ter Izjavi Sveta in Komisije: stanje na področju civilne družbe in narodnostnih manjšin v Belorusiji.
Četrtek, 25. februar:
- dodana je točka Izjava Komisije o varnosti na železnicah, vključno z evropskim sistemom za signalizacijo.
Evropski poslanci o težavah območja evra
Predsednik Evropskega sveta Herman Van Rompuy je danes prvič nastopil v Evropskem parlamentu, predstavil pa je svoj pogled na dogajanje na neformalnem vrhu voditeljev EU v Bruslju 11. februarja. Prva razprava na bruseljskem plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta je bila posvečena težavam, s katerimi se v tem času srečuje območje evra, in strategiji EU 2020, s katero naj bi evropsko gospodarstvo postalo še bolj dinamično. Joseph Daul (EPP, FR) se je pri tem zavzel za usklajevanje proračunskih politik članic območja evra, Stephen Hughes (S&D, UK) pa za humano pot iz krize.
Gospodarske politike članic območja evra morajo biti potrjene s strani evroskupine, je bil jasen Daul. Hughes je ob tem opozoril, da humana pot iz krize ne more pomeniti radikalnega krčenja javnih izdatkov, saj bi to lahko prizadelo zdravstvene storitve in izobraževanje.
Kako se spopasti z grškim problemom?
Povod za današnjo razpravo o težavah območja evra so bili zaključki neformalnega Evropskega sveta, ki je v Bruslju potekal 11. februarja. V svojem prvem nastopu pred parlamentom jih je predstavil predsednik te nove institucije EU Herman Van Rompuy, ki je sicer v svojem nastopu, podobno kot predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso, več časa kot Grčiji namenil strategiji EU 2020.
So pa o Grčiji zato več govorili poslanci. Guy Verhofstadt (ALDE, BE) , je tako menil, da je monetarna unija brez usklajevanja gospodarski politik članic območja evra brez smisla. Potrebujemo močnejše instrumente, potrebujemo gospodarsko upravljanje, je poudaril Verhofstadt, ko je govoril o razlikah v gospodarskih politikah med Grčijo in nekaterimi drugimi državami EU.
Rebecca Harms (Zeleni, DE) je menila, da je Grčiji treba pomagati, vendar bo morala tudi Grčija marsikaj spremeniti. "Protigrška čustva sedaj najmanj pomagajo, moramo se jim izogniti," je menila.
Grčija se je sicer zavezala, da bo svoj proračunski primanjkljaj letos znižala za štiri odstotne točke, takšno zategovanje pasu pa je že sprožilo proteste v državi. Lothar Bisky (GUE, NGL) je ob tem kritiziral nemške oblasti, da od Grčije zahtevajo zvišanje davkov, doma pa govorijo o lajšanju davčnega bremena.
Kakšna bo EU leta 2020?
Barroso se je v svojem nastopu posvetil bolj dolgoročni viziji EU, pri čemer je kot temelj strategije EU 2020 izpostavil pametno, vključujočo in vzdržno gospodarsko rast. Dejal je, da je pred krizo evropskemu gospodarstvu šlo dokaj dobro, da je pa kriza v zadnjih dveh letih ves napredek izničila.
"Evropskega načina življenja ne bomo obranili, če bomo delali tako kot doslej," je dejal Barroso. Timothy Kirkhope (ECR, UK) je ob tem opozoril, da so najuspešnejša gospodarstva tudi najbolj liberalna gospodarstva in izrazil upanje, da bo strategija EU 2020 ustvarila dobra delovna mesta.
Van Rompuy je podprl cilje strategije EU 2020, rekoč da predstavljajo dobro možnost za izboljšanje gospodarskega usklajevanja med članicami EU tako na mikro kot makro ravni. To pa ni prepričalo Nigela Faragea (EFD, UK) , ki je predsednika Evropskega sveta napadel: "Kdo ste vi? Ne poznam vas, nočem vas in prepričan sem, da enako meni tudi večina Britancev." Neformalni vrh EU 11. februarja v Bruslju
Evropski poslanci za več denarja za nove zaposlitve v Evropskem parlamentu
Poslanci glasujejo V četrtek so poslanci s 430 glasovi za, 117 proti in 58 vzdržanimi glasovi podprli pobudo o zvišanju sredstev na nekaterih postavkah v proračunu Evropskega parlamenta za leto 2010, ker bodo zaradi večjih pristojnosti, ki jih prinaša Lizbonska pogodba, politične skupine in uprava institucije zaposlili 150 novih uslužbencev, povečal pa se bo tudi stroškovnik za pomočnike poslancev. Predlog sprememb mora sicer formalno pripraviti Komisija, ter kasneje potrditi še Svet in Parlament.
Stroški za nova delovna mesta naj ne bi presegli 13,4 milijona evrov, kar je 0,8 odstotka parlamentarnega proračuna za leto 2010, ki znaša 1,6 milijarde evrov. Odbor za proračun zato predlaga znižanje rezerve na postavki za zgradbe za 4 milijone evrov, kar bi instituciji omogočilo, da ostane znotraj lastne omejitve, 20-odstotnega deleža za stroške administracije vseh evropskih ustanov.
Parlament naj bi zaposlil dodatnih 75 uradnikov v svojem sekretariatu, še 75 uslužbencev pa nameravajo zaposliti tudi politične skupine. Za plače pomočnikov poslancev, ki se izplačujejo iz proračunske postavke za administracijo Parlamenta, bo namenjenih dodatnih 1500 evrov na poslanca na mesec. Poslanci bodo tako lažje zaposlili več ali pa bolje plačane pomočnike, da bodo lahko prevzeli nove zadolžitve.
Največ novozaposlenih uslužbencev bo razporejenih na delovna mesta v parlamentarnih odborih, ki se ukvarjajo z zakonodajo na področju kmetijstva, pravosodja in notranjih zadev ter financ in ekonomije. Na teh področjih ima namreč Parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo razširjene pristojnosti.
Po četrtkovem glasovanju je na vrsti Komisija, ki bo morala pripraviti predlog sprememb, Svet in Parlament pa bi ga lahko nato dokončno potrdila v aprilu.
EP za močan ribogojni sektor kot spodbudo obalnim območjem
Evropski poslanci glasujejo o poročilu o skupni ribiški politiki EU Evropski poslanci so predstavili svoje poglede na predlog reforme ribiške politike EU, kjer bi bilo treba enakovredno upoštevati njene družbene, okoljske in gospodarske vidike. Nezavezujoče poročilo, ki ga je Parlament sprejel v četrtek, se zavzema tudi za krepitev ribogojstva ter oblikovanje sistema ekoloških oznak za ribje proizvode.
Poročilo, ki ga je pripravila Maria do Céu Patrão Neves (EPP, PT), je Parlament potrdil s 456 glasovi za, 50 proti in 65 vzdržanimi glasovi.
Dokument poudarja, da bi morala prihodnja evropska ribiška politika upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in ekonomsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, ter ne bi smele biti razvrščene po pomembnosti na podlagi že vnaprej opredeljenih prednostnih nalog. Temeljni načeli reforme bi morali biti povečanje odgovornosti ribičev s pravili, ki bi spodbujala dobre ribolovne prakse in sprememba modela upravljanja ribištva.
V ribiškem sektorju bi bilo treba opustiti tradicionalni pristop od zgoraj navzdol in dati prednost regionalizaciji ter subsidiarnosti. Predvsem zaradi raznolikosti ribiške flote v Uniji pa poslanci odločno zavračajo vse poskuse, da bi sprejeli univerzalen model za upravljanje ribištva in namesto tega pozivajo k upoštevanju posebnosti različnih evropskih morij.
Poslanci še pozivajo Komisijo, naj natančno preuči možnost za sprejetje novih modelov za upravljanje ribištva, ki bodo dopolnjevali sistem celotnega dovoljenega ulova (TAC) in kvot. Takšni pristopi bi olajšali odpravo zavržkov in omogočili fleksibilnejše prilagajanje v skladu z dejansko raznovrstnostjo ter razporeditvijo staležev.
Večji pomen ribogojstva in označevanje izdelkov
Parlament je prepričan, da lahko močan, visokokakovosten in okoljsko trajnosten ribogojni sektor prispeva k razvoju obalnih območij, od njega pa bi imeli koristi tudi potrošniki, v obliki ekološko pridelanih, hranljivih in visokokakovostnih živil. Poslanci tudi pozivajo Komisijo, naj preuči posebne mehanizme, s katerimi bi podprli razvoj priobalnega morskega ribogojstva.
Za spodbujanje zdravega načina prehrane, bi morala Komisija po mnenju poslancev izboljšati obveščanje potrošnikov o poreklu in kakovosti ribiških proizvodov. Poseben program za okoljsko označevanje in etiketiranje bi povečal vrednost teh proizvodov in spodbujal zdravje potrošnikov. Temeljiti pa bi moral na skrbnem spremljanju in popolni sledljivosti – od pridobivanja surovin do trženja končnih proizvodov.
Nadaljevanje postopka
Poročilo je odgovor na zeleno knjigo Komisije - njene ugotovitve in priporočila bodo sicer predstavljeni marca. Komisija naj bi nato na podlagi še dodatnih ocen pripravila zakonodajne predloge, ki jih bosta nato potrjevala Svet in Parlament.
Parlamentarci želijo, da bi bila reforma dokončno pripravljena najkasneje v začetku leta 2011 in bi tako že bila del prihodnje finančne perspektive.
Dodatne informacije
Ocene kažejo, da ribolov v EU pri 88 odstotkih staležev presega največje trajnostne donose in bi njihov izlov na sedanji ravni dolgoročno pomenil občutno zmanjšanje ribje populacije. Že 30 odstotkov teh staležev je zunaj varnih bioloških meja, kar pomeni, da njihova reprodukcija ne dosega odmiranja. Razlog ni nujno le ribolov, ampak tudi onesnaženje, zmanjšanje zalog njihove prehrane in podnebne spremembe.
Od skupne količine rib, porabljenih v Evropski uniji, se jih 60 odstotkov ulovi v vodah zunaj EU, ravni zavržkov pa so nesprejemljivo visoke in lahko po navedbah ribičev v skrajnih primerih znašajo kar 80 odstotkov njihovega ulova.
SL
1
PHOTO
20100215PHT69014.jpg
SL
2
PHOTO
20100224PHT69500.jpg
SL
3
PHOTO
20100224PHT69498.jpg
SL
5
PHOTO
20100225PHT69606.jpg
SL
6
PHOTO
20100225PHT69608.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100216BRI69065 ITEM-004-EN NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
