Evropski parlament v Cancúnu na pogajanjih o zmanjševanju izpustov
Okolje
2010-12-13 - 16:55
Umetnostna instalacija v prostorih, kjer v Cancunu poteka podnebna konferenca. ©Mexican Ministry of Foreign Affairs Mednarodna skupnost bo skušala na pogajanjih o zmanjševanju izpustov toplogrednih plinov, ki potekajo med 29. novembrom in 10. decembrom v mehiškem Cancunu, doseči dogovor o zavezujočem sporazumu za boj proti podnebnim spremembam. Kot opazovalci se bodo konference udeležili tudi poslanci Evropskega parlamenta, ki bodo skušali prispevati k njenemu uspešnemu zaključku.
Še pred začetkom konference je Parlament 25. novembra sprejel resolucijo, v kateri poudarja, da bi si Evropska unija morala prizadevati za zmanjšanje izpustov za 30 odstotkov v letu 2020 v primerjavi z letom 1990. Poslanci so ob tem izpostavili tudi potrebo po zaščiti gozdov in pomoči državam v razvoju, namenjeni prilagajanju podnebnim spremembam.
15-člansko delegacijo Parlamenta v Cancunu vodi predsednik odbora Parlamenta za okolje Jo Leinen (S&D, DE). Na tej strani vas bomo obveščali o dogajanju na konferenci.
20101203FCS06288
Dogovor v Cancunu odpira vrata svetovnemu podnebnemu sporazumu
Kljub začetnemu pesimizmu, je v Cancunu prišlo do napredka. Na sliki delegacija Parlamenta na podnebnih pogajanjih. ©BELGA/AFP/OMAR TORRES Čeprav pred začetkom podnebnega vrha v mehiškem Cancunu ni bilo veliko optimistov, ki bi pričakovali dogovor o zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov v ozračje, pa so se pogajalci iz 194 držav vseeno uspeli sporazumeti o nekaterih ključnih točkah v boju proti podnebnim spremembam. Evropski poslanci, ki so se pogajanj v Cancunu udeležili kot opazovalci, menijo, da bi ta dogovor lahko odprl pot sklenitvi svetovnega sporazuma o zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov.
V Cancunu namreč ni prišlo do podpisa zavezujočega sporazuma, so se pa države dogovorile o pomoči razvitejših držav manj razvitim, tako da bi se slednje lažje soočale s posledicami podnebnih sprememb. Napredek je bil storjen tudi na področju boja proti sečnji gozdov, saj bodo manj razvite države upravičene do finančne pomoči, če se bodo vzdržale sekanja gozdov.
Pomemben korak
Vodja delegacije Parlamenta v Cancunu, nemški poslanec Jo Leinen (S&D) je prepričan, da dogovor iz Cancuna tlakuje pot globalnemu podnebnemu sporazumu. "Evropska unija mora pritisniti na ostali svet in si prizadevati za sprejem bolj ambicioznega dogovora," pa je dejal predsednik Parlamenta Jerzy Buzek in dodal, da bo Parlament nadaljeval z bojem proti podnebnim spremembam.
Podpredsednik delegacije Karl-Heinz Florenz (EPP, DE) je dejal, da je na pogajanjih začutil novo atmosfero, o kateri si po Koebenhavnu, ko so pogajanja o globalnem podnebnem sporazumu klavrno propadla, ni upal niti sanjati. Poslanci so se sicer srečali z delegacijami iz Japonske, Mehike, Brazilije in Južne Afrike, ki bo gostila naslednji podnebni vrh.
O dogovorih iz Cancuna bo sicer v torek popoldne tekla razprava tudi na plenarnem zasedanju Parlamenta v Strasbourgu.
Podnebni vrh v Cancunu
dogovor o zelenem skladu v obsegu 100 milijard evrov za manj razvite države
cilj, da se segrevanje ozračja omeji pod dvema stopinjama, razmisliti o cilju 1,5 stopinje
manj razvite države lahko računajo na finančno pomoč, če se odrečejo sečnji gozdov
Cancun korak na poti k globalnemu sporazumu (tiskovno sporočilo) Predsednik Parlamenta Buzek o dogovoru v Cancunu Dnevni red plenarnega zasedanja Parlamenta, torek 14. december
Poslanci se pripravljajo na podnebni vrh v Cancunu
. Še pred začetkom konference v Cancunu je Evropski parlament 25. novembra sprejel resolucijo, v kateri poudarja, da bi si Evropska unija morala zastaviti za cilj, da izpuste do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 zmanjša za 30 odstotkov, ne le za 20, kakršen je cilj danes. Delegacija Parlamenta pod vodstvom nemškega socialdemokrata Joja Leinena bo o tem skušala prepričati udeležence konference. "Pogajanja ne smejo priti na mrtvo točko," je opozoril poslanec.
Zmanjšanje izpustov je sicer potrebno za upočasnjevanje segrevanja ozračja planeta. Temperature se dvigajo, pri čemer znanstveniki opozarjajo, da bi lahko imel dvig temperatur za več kot dve stopinji Celzija resne posledice za človeštvo. Bolj ambiciozen bo dogovor o zmanjšanju izpustov, manj je možnosti, da se to zgodi.
Zakaj sploh pogajanja?
Trenutno je v veljavi t.i. Kjotski protokol, ki večini mednarodne skupnosti predpisuje, za koliko morajo zmanjšati izpuste. Težava je v tem, da cilji v protokolu veljajo le do leta 2012, zaradi je treba doseči dogovor o dinamiki zmanjševanja izpustov tudi po tem letu.
O tem so se države poskušale dogovoriti konec prejšnjega leta v danskem Koebenhavnu, vendar so bila pogajanja zaradi različnih interesov razvitih držav in držav v razvoju neuspešna. Omejevanje izpustov bi namreč lahko upočasnilo gospodarsko rast, poudarjajo države v razvoju s Kitajsko na čelu. Razvoju se namreč ne nameravajo odpovedati. Še posebej, ker so v času svojega razvoja industrijske države v ozračje že spustile ogromne količine toplogrednih plinov, sedaj pa želijo, da države v razvoju igrajo po drugačnih pravilih.
COP16 ali CMP6 - zakaj gre?
V Cancunu sicer poteka kar šest konferenc oziroma sestankov predstavnikov držav, ki so podpisale različne okoljske sporazume. Najpomembnejši med njimi sta t.i. COP16, torej 16. konferenca držav podpisnic Okvirne konvencije o podnebnih spremembah (UNFCCC), in t.i. CMP6, šesto srečanje držav podpisnic Kjotskega protokola k omenjeni konvenciji.
Konference v Cancunu se udeležujejo predstavniki skoraj vseh držav sveta, pridružili pa so se jim tudi predstavniki Združenih narodov in njegovih agencij skupaj s številnimi nevladnimi in mednarodnimi organizacijami. Priprave na konferenco o podnebnih spremembah v Cancunu - resolucija Parlamenta Podnebne spremembe: poslanci menijo, da naj EU zmanjša izpuste za 30 odstotkov Več o konferenci v Cancunu Pogovor na Facebooku s poslancem Jojem Leinenom Poslanci v Cancunu (tiskovno sporočilo) Avdiovizualni studio Evropskega parlamenta
Leinen zahteva vodilno vlogo EU pri zaščiti biotske raznovrstnosti
Poslanec Jo Leinen V japonski Nagoyi se je danes začelo 10. srečanje strank Konvencije o biotski raznovrstnosti, na kateri bodo udeleženci, med njimi je tudi delegacija Evropskega parlamenta, govorili o ukrepih proti izumiranju živalskih in rastlinskih vrst. Z vodjo delegacije in predsednikom odbora Parlamenta za okolje Jojem Leinenom (S&D, DE) smo se pogovarjali o tem, kakšno vlogo bi morala pri tem odigrati Evropska unija.
Kakšna je povezava med izgubo biotske raznovrstnosti in podnebnimi spremembami?
Povezava je zelo globoka. Pragozdovi so dober primer: če jih uničujemo, povečujemo nevarnost podnebnih sprememb. Podnebne spremembe pa spreminjajo ekosisteme, veliko območij se npr. spreminja v puščave.
Nekateri pravijo, da bo narava izumrla. Kako resen je položaj?
Vsak dan izgine 30 vrst, študije Združenih narodov pravijo, da je ogroženih 17,000 vrst. Poleg ekološke katastrofe je to tudi gospodarska katastrofa - uničevanje naravnega kapitala nas stane okoli 50 milijard evrov letno. V zaščito biotske raznovrstnosti se na leto vloži le tri miljijarde evrov - razkorak je širok in bo v prihodnje še širši.
Kaj pričakujete od konference v Nagoyi?
Upam, da bomo našli konsenz, kako zaustaviti izumiranje vrst in zmanjševanje biotske raznovrstnosti. Kratkoročni cilj je zaustaviti izumiranje vrst z letom 2020, do leta 2050 pa s pogozdovanjem in obnovo vodnih virov ponovno oživiti uničene ekosisteme. EU mora govoriti z enim glasom, prevzeti mora vodilno vlogo pri ohranjanju biotske raznovrstnosti.
Cilji za leto 2010, ki ste si jih postavili leta 2002, niso bili izpolnjeni. Kako lahko zagotovimo, da bomo dosegli cilje za leto 2020?
Biotsko raznovrstnost moramo vključiti v mnoga področja, kmetijstvo, ribištvo, gozdno politiko in transport, to je ključno. Program Natura 2000 ni dovolj: zaščitimo 10 odstotkov, ostalih 90 pa jih prepustimo propadanju. Kar smo se naučili v zvezi s cilji za letošnje leto, je, da moramo imeti bolj celovit pristop.
Norveška ima zakon o genetskih virih, dala je eno milijardo dolarjev za zaščito brazilskih pragozdov. Bi morala EU slediti?
Norveški zgled je pozitiven, kaže na odgovornost in zavezanost. Upam, da bomo lahko temu zgledu sledili tako, da bomo imeli na voljo več finančnih sredstev, pa tudi ustrezno zakonodajo o prometu z genetskimi viri. Zeleni sklad bi lahko pomagal državam, ki morajo nujno ukrepati za ohranitev ali obnovitev biotske raznovrstnosti.
Od kje bi lahko dobili ta denar?
Poiskati moramo inovativne vire. Biotsko raznovrstnost lahko povežemo s podnebnimi spremembami in tako dobimo nekaj denarja: 30 milijard do leta 2013, 100 milijard do leta 2020. Uporabili bi lahko tudi sredstva iz trgovanja z izpusti. Parlament je predlagal, da se del prihodkov iz morebitnega davka na finančne transakcije uporabi tudi za zaščito biotske raznovrstnosti. Resolucija parlamenta> Konferenca o biološki raznovrstnosti - Nagoya 2010 10. konferenca strank Konvencije o biotski raznovrstnosti Biotska raznovrstnost - profil Slovenije Konvencija o biotski raznovrstnosti: poslanci zahtevajo vodilno vlogo EU in več naložb
Poslanci za zaščito gozdov, branikov pred podnebnimi spremembami
Slika prikazuje obseg sečnje gozdov na indonezijskem otoku Sumatra. Drevesa iz ozračja srkajo CO2, zato je krčenje gozdov enakovredno izpuščanju toplogrednih plinov v ozračje. ©BELGA_AFP_ROMEO GACAD Krčenje gozdov, ki za svojo rast potrebujejo velike količine ogljikovega dioksida, je odgovorno za petino svetovnih izpustov toplogrednih plinov, ugotavljajo znanstveniki. Naslednji teden se bodo v mehiškem Cancunu znova srečali pogajalci o sporazumu za preprečevanje podnebnih sprememb, evropski poslanci pa so v zvezi s tem v resoluciji izpostavili pomen zaščite gozdov.
Posekati drevo, ki z ozračja črpa ogljikov dioksid, je namreč enako kot ta toplogredni plin spustiti v ozračje. Širitev kmetijskih površin je najbolj pogost vzrok krčenja gozdov, ki povzroči kar 20 odstotkov svetovnih izpustov toplogrednih plinov - to je več od celotnega svetovnega transportnega sektorja in le malo manj od sektorja energije.
Evropski parlament bo v Cancunu zastopala delegacija pod vodstvom nemškega poslanca Karl-Heinza Florenza (EPP) . "Evropski energetski sektor v ozračje izpusti 4.1 milijarde ton CO2 letno, krčenje gozdov, nezakonita sečnja in požiganje gozdov pa povzročijo okoli šest milijard ton izpustov letno," je razložil poslanec.
Nova pobuda, imenovana REDD
Zmanjševanje emisij zaradi krčenja in umiranja gozdov (REDD) je pobuda, prek katere je državam v razvoju na voljo denar za vzdrževanje in ohranjanje gozdov ter s tem zmanjševanje izpustov. Program vzpostavlja neposredno zvezo med finančno pomočjo in količino izpustov, ki jih posrkajo gozdovi. Najprej je treba torej izmeriti, koliko toplogrednih plinov gozdovi posrkajo, države, ki gozdov ne krčijo, pa so nato ustrezno finančno nagrajene.
Člani odbora Evropskega parlamenta za okolje, se zato v resoluciji o podnebnih vprašanjih zavzemajo zato, da EU podpre pobudo REDD. Evropski parlament bo sicer o resoluciji glasoval na plenarnem zasedanju konec tega meseca v Strasbourgu, ko bodo poslanci razpravljali tudi o pogajalskih pozicijah EU na podnebnem vrhu v Cancunu (trajal bo od 29. novembra do 10. decembra).
Upanje za gozdove
Videti je, da bo v Cancunu prišlo do napredka predvsem pri vprašanju gozdov. "Sporazum o preprečevanju krčenja gozdov mora biti naša prednostna naloga," je ob tem dejal poslanec Florenz in dodal, da je sicer treba opraviti še kar nekaj dela pri oblikovanju ustreznega modela financiranja.
Program REDD je bil sicer zagnan leta 2008, trenutno so v teku pilotski projekti v Afriki, Aziji in Latinski Ameriki. Največ denarja je za program namenila Norveška, 52.2. milijona evrov za leti 2008 in 2009 ter 32.1 milijona evrov za letošnje leto. Pobuda REDD Konferenca v Cancunu Poslanec Karl-Heinz Florenz
Primatologinja Goodallova: Planet smo si izposodili od svojih otrok
Jane Goodall z otroci o svojem delu z opicami Britanska primatologinja Jane Goodall, ki je velik del svojega življenja namenila preučevanju šimpanzov in drugih človeku podobnih opic v afriških džunglah, je danes obiskala Evropski parlament. Vendar pa se tam ni sestala z evropskimi poslanci, ampak z otroci 37 različnih narodnosti. "Planeta nismo nasledili od svojih staršev, ampak smo si ga izposodili od svojih otrok," je v pogovoru za našo spletno stran na pomen varstva okolja opozorila znanstvenica.
V Parlament ste prišli zato, da se sestanete z otroci, ne poslanci.
Da, nagovorila bom mlade, otroke, ki prihajajo od marsikje. Seveda je nagovoriti Parlament tudi pomembna stvar. Svet je v takšni godlji, toliko škode smo naredili, da rabimo oba pristopa, od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol. Vsekakor pa zdaj trdo delam na našem mladinskem programu Roots & Shoots (v slovenščini Korenine in poganjki, op. p.).
O čem natanko boste danes spregovorili?
O tem, da lahko mnogo naredijo, četudi smo mi poslabšali njihovo prihodnost. Čas je, da stopimo skupaj, mladi in stari, ter da začnemo zdraviti rane, ki smo jih povzročili.
Varstvo okolja in biotske raznovrstnosti sta pomembni vprašanji, ki se ju bodo lotili na podnebnem vrhu v mehiškem Cancunu. Kaj svetujete udeležencem konference?
Zaščita tropskega pragozda je eden izmed gospodarsko najbolj učinkovitih ukrepov za upočasnitev podnebnih sprememb. Že s samo sečnjo gozdov v ozračje izpuščamo CO2, podobno se dogaja tudi pri kurjenju, medtem ko gozdovi CO2 iz zraka črpajo.
Intenzivna reja živali je drug pomemben problem. Veliko gozdov je posekanih zato, da se lahko začne gojiti žita, s katerimi se hrani živina. Ljudje želijo jesti vse več mesa, želijo poceni meso. Živino zato hranijo z nenaravno dieto, zaradi česar nastajajo pri prežvekovanju ogromne količine metana, enega izmed plinov, ki najbolj prispevajo k učinku tople grede. Intenzivna živinoreja je zelo škodljiva za okolje in človekovo zdravje.
Charlotte Biddle, ki nas spremlja na Facebooku, želi vedeti, kaj so po vašem mnenju najbolj pomembna sporočila v zvezi z okoljem in naravo?
Najpomembnejše sporočilo je, da je okolje del prihodnosti. Veliko ljudi razmišlja po načinu ali-ali: ali bomo imeli gospodarski napredek, ali pa se bomo več posvečali zaščiti okolja. Če ne bomo zaščitili našega okolja in naravnih virov, bomo ogrozili prihodnost naših otrok. "Planeta nismo nasledili od svojih staršev, ampak smo si ga izposodili od svojih otrok," pravi pregovor. Kradli smo in kradli, zdaj pa smo tukaj, najbolj pametni ljudje, ki so kdajkoli hodili po zemlji, z izredno zapletenimi možgani, ki so uničili svoj edini dom.
Če bi hoteli, da ima vsak človek na Zemlji enako kvaliteto življenja kot povprečen Evropejec, bi potrebovali pet ali celo šest novih planetov. Nimamo pa niti enega. Zato moramo uporabiti svoje možgane za sprejemanje pametnih odločitev.
Kako lahko navadni ljudje zaščitimo biotsko raznovrstnost, pa nas je preko Facebooka vprašala Dinesh Kumar. Kako odgovarjate?
Ljudje me mnogokrat sprašujejo, kaj lahko naredijo. Velika težava je v tem, da se ljudje počutijo nemočne. Stvari prepuščajo politikom in znanstvenikom. Jaz pa pravim, da je treba vsak dan nameniti nekaj minut odločitvam, ki jih sprejemamo v vsakdanjem življenju: kaj kupujemo, kaj oblečemo, kako se premaknemo od točke A do točke B. Nekateri si ne morejo privoščiti sprejeti prave odločitve, ampak milijoni jo lahko.
"Najprej so nas razlastili v imenu kraljev in cesarjev, nato v imenu gospodarskega napredka, zdaj pa nas razlaščajo v imenu zaščite naravnih virov," pravijo nekateri prebivalci afriških držav.
Stoodstotno jih podpiram. S staroselci delamo povsod po svetu. Bili so zlorabljeni, razlaščeni, čeprav so bili skrbniki svoje zemlje. Na srečo začenjajo dvigovati glas. Name so staroselci, ki so se uprli razlastitvi, naredili velik vtis, nekateri so namreč tvegali svoja življenja zato, da bi lahko še naprej bili skrbniki zemlje in jo varovali pred pohlepom ostalega sveta. Spletna stran Jane Goodall Institute Roots & Shoots - projekt Jane Goodall za mlade
SL
1
PHOTO
20101206PHT06430.jpg
SL
2
PHOTO
20101213PHT09274.jpg
SL
3
LINK
/sl/pressroom/content/20101206IPR06469/html/Cancun-conference-lays-foundation-for-climate-treaty
SL
4
LINK
/president/view/en/press/press_release/2010/2010-December/press_release-2010-December-13.html
SL
6
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=ecb52fd3-287a-4557-b0cc-9e45011f1ae1&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=sl&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
SL
8
LINK
/sl/pressroom/content/20101125IPR00549
SL
9
LINK
http://unfccc.int/2860.php
SL
10
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10150336184335107&set=a.188069385106.246713.178362315106
SL
11
LINK
/sl/pressroom/content/20101203IPR05688/html/European-Parliament-delegation-to-join-UN-climate-talks-in-Canc%C3%BAn
SL
12
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/NewsAlertDetail.aspx?g=116
SL
13
PHOTO
20101008PHT86112.jpg
SL
15
LINK
http://www.cbd.int/cop10/
SL
16
LINK
http://www.cbd.int/countries/?country=si
SL
17
LINK
/sl/pressroom/content/20101006IPR85245
SL
18
PHOTO
20101028PHT91290.jpg
SL
19
LINK
http://www.un-redd.org/AboutUNREDDProgramme/tabid/583/Default.aspx
SL
20
LINK
http://unfccc.int/2860.php
SL
21
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=SL&partNumber=1&country=DE&id=1038
SL
22
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=f4172b6a-417b-4e92-b8f9-9e36011a8dbb&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=sl&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
SL
23
LINK
http://www.janegoodall.org/
SL
24
LINK
http://www.rootsandshoots.org/
-//EP//TEXT AGENDA 20101214 SIT NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0442 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0353 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
