KONČNO
A6-0227/2005
6.7.2005
POROČILO
o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov
(2004/2153(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalec:
Claude Turmes
PE 355.601v03-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano .........................9
MNENJE Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja .........................................9
POSTOPEK................................................................................................................................9
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov
( 2004/2153(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o deležu obnovljive energije v EU ( KOM(2004)0366 ),
– ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo
UL L 283, 27.10.2001, str. 33. ,
- ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza
UL L 123,17.5.2003, str. 42. ,
- ob upoštevanju Bele knjige za strategijo Skupnosti in akcijski načrt „Energija za prihodnost: obnovljivi viri energije“ ( KOM(1997)0599 ),
- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. aprila 2004 o mednarodni konferenci o obnovljivih virih energije junija 2004 v Bonnu
UL C 103 E, 29.4.2004, str. 838. ,
- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A6‑0227/2005 ),
A. ker se bo globalna raba energije še naprej hitro večala,
B. ker je nedavna reforma skupne kmetijske politike uvedla pomoč za spodbujanje energijskih poljščin,
C. ker je treba Komisiji jasneje sporočiti, da je treba okoljske cilje po vsej Skupnosti uresničevati bolj kot sedaj,
1. pozdravlja zgoraj omenjeno sporočilo Komisije in jo poziva, da še naprej oblikuje ambiciozno in hkrati realistično strategijo na področju obnovljivih virov energije;
2. se zaveda, da so obnovljivi viri energije skupaj z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije izrednega pomena ne samo za premostitev poslabšanih zdravstvenih in okoljskih razmer ter za zagotavljanje trajnostnega razvoja, ki je skladen s cilji podnebne politike EU, temveč tudi za spodbujanje inovacij, regionalnega in nacionalnega razvoja, možnosti trgovanja in novih delovnih mest v skladu z lizbonsko strategijo;
3. nadalje poudarja, da obnovljivi viri energije v kombinaciji z ukrepi za varčevanje z energijo zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije in posledično vodijo k manjšim političnim in gospodarskim tveganjem, povezanim z uvozom energije;
21 obnovljivih vrst energije za 21. stoletje
4. se zaveda možnosti, ki jih ponuja več kot 21 raznovrstnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki načeloma razen vseh zemljepisnih področij pokrivajo tudi vsakovrstno rabo energije;
5. se zaveda dejstva, da obnovljivi viri energije predstavljajo najhitreje rastoči energetski sektor tako v evropskem kot svetovnem merilu, saj letna stopnja rasti pri vetrni in sončni energiji presega 20%, hkrati pa je razvoj tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov omogočil odprtje več kot 300.000 novih delovnih mest;
6. se zaveda, da so se cene tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov znatno znižale, deloma do 50 % v 15 letih, vendar ugotavlja, da je treba doseči še dodatno znižanje cen, za kar so potrebne močne spodbude;
7. pričakuje napovedan akcijski načrt o biomasi, močnejše spodbujanje sončno-termalnih elektrarn na jugu Evropske unije in usklajen veliki projekt za vetrno energijo s Severnega morja, da se spodbuja hiter razvoj teh obnovljivih virov energije;
8. pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo v svetovnem merilu na področju večine tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kar je plod prizadevanj nekaterih držav članic, zato poziva k novim pobudam in direktivam v okviru celotne EU;
9. opozarja na potencial biomase, ki ga je treba s sistematičnim pristopom o uporabi in celostni ohranitvi prostora izkoristiti;
25% do 2020: utreti pot EU, da postane vodilni svetovni proizvajalec obnovljivih virov energije
10. poudarja pomen opredelitve obveznih ciljev do 2020, da bi na ta način jasno opozorila vse udeležence na trgu (npr. velika energetska podjetja, finančne družbe in nacionalni oblikovalci energetske politike), da so obnovljivi viri energije energetska prihodnost EU in del njene okoljske in industrijske politike;
11. poziva Komisijo, da še naprej strogo nadzoruje spoštovanje okvirnih nacionalnih ciljev s strani držav članic in da pripravi srednjeročno strategijo EU za obnovljive vire energije za obdobje po letu 2010; razen tega meni, da je treba podrobno oceniti naslednja področja: napredek pri izvajanju ciljev za leto 2010, razmerje med stroški in koristjo za končne potrošnike (ob upoštevanju zunanjih stroškov) ter napredek v zvezi z energetsko učinkovitostjo;
12. ponovno opozarja na zgoraj omenjeno resolucijo, sprejeto 1. aprila 2004, s katero je prepričljiva večina pozvala k uresničitvi cilja, da do leta 2020 obnovljivi viri energije predstavljajo 20 % celotne porabe energije v EU;
13. poudarja, da rezultati novih študij, še posebej tistih, ki upoštevajo scenarije energetske učinkovitosti za vse sektorje, kažejo, da je ob boljših pogojih na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti mogoče doseči vsaj 25 % delež;
14. zato zahteva od Komisije, da pripravi scenarije učinkovitosti na strani povpraševanja, ki bodo omogočili uresničitev skupnega cilja na področju podnebnih sprememb in sicer, da globalna temperatura ne preseže temperature iz predindustrijskega obdobja za več kot 2° C, in bodo hkrati boljša osnova za opredelitev dolgoročnih ciljev na področju obnovljivih virov energije;
15. ugotavlja, da bi z bolj sistematičnim pristopom k energetski politiki, ki bi vključeval načine za ohranitev energije, doseganje energetske učinkovitosti in izrabo obnovljivih virov leta 2020 lahko kar 30% celotne energetske porabe EU prihajalo iz obnovljivih virov;
16. ugotavlja, da je gozdarski sektor neuporabljen vir, ki lahko igra pomembno vlogo s tem, da ne razvija in širi le trga biomase, ampak da tudi približa vir energije uporabnikom;
17. ugotavlja, da je zaradi vzpostavitve sistema zaznavanja potreb različnih energetskih trgov, kot so elektrogospodarstvo, sektor transportnih goriv in ogrevalni in hladilni sektor, nujno, da se skupni cilj EU razdeli tako po sektorskih kot po nacionalnih ciljih in da se s tem ustvarijo enaki, vendar tudi gospodarsko privlačni pogoji za naložbe v odkrivanje in uporabo obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, da vzpostavi obvezne cilje za vsakega od teh treh sektorjev;
18. meni, da so spodbude v obliki znižanja davkov na splošno učinkovit način spodbujanja obnovljivih virov energije; spodbuja države članice, da uporabijo tovrstne instrumente; poziva Komisijo, da odpravi vse ovire, ki bi državam članicam preprečevala njihovo uporabo;
Ogrevanje in hlajenje: osrednji trg za nizkotemperaturne energije iz obnovljivih virov
19. ugotavlja, da ogrevanje in hlajenje zgradb predstavlja okoli 40 % celotne porabe energije v EU, in zahteva bolj sistematičen pristop, ki bo integriral najboljšo razpoložljivo tehnologijo za zmanjšanje potreb po ogrevanju in hlajenju z energijo z manjšo gostoto iz obnovljivih virov energije nizkotemperaturnega območja ali iz obratov za hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ali hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter ohlajanja;
20. pozdravlja napredek, dosežen pri energetski zasnovi novogradenj, kjer so plod vključevanja solarne arhitekture, izolacije in obnovljivih virov energije t.i. nizkoenergetske in pasivne hiše, pa celo hiše, ki letno proizvedejo več energije, kot jo porabijo;
21. poudarja izjemno povečanje produktivnosti, ki bi lahko nastalo pri večjem vključevanju prihranjene energije in energije iz obnovljivih virov v gotove gradbene materiale, kot so strehe in fasade;
22. poudarja tržni potencial obnovljivih virov energije, kot so biomasa in geotermalna energija, v rastočem sektorju centralnega ogrevanja in hlajenja pri pridobivanju zelene energije in uporabi nizkotemperaturne "odpadne" energije za ogrevanje in hlajenje zgradb;
23. opozarja na možnosti, ki jih nudijo omrežja za daljinsko ogrevanje in daljinsko hlajenje, ki kot infrastruktura omogočajo najboljšo uporabo in kombinacijo širokih področij dovajanja energije brez fosilnih goriv: presežki toplote iz pridobivanja električnega toka, različne oblike toplote iz obnovljivih virov energije (tj. geotermična energija, toplota ali hlad iz globokega morja ali jezera) in toplota iz sežiganja odpadkov in/ali iz industrijskih postopkov;
24. ugotavlja, da je trajnostna gradnja stanovanj povezana z višjimi začetnimi naložbami, vendar pa zmanjšujejo stroške upravljanja zgradb; poudarja, da morajo podjetja za energetske storitve (ESCO) zapolniti vrzel med vlagatelji in uporabniki, in poziva evropske inštitucije, da uporabijo predlagano direktivo o učinkoviti končni rabi energije in energetskih storitvah za oblikovanje stabilnega trga za takšne naložbe;
25. poziva Komisijo, da v obstoječo gradbeno direktivo
Direktiva 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 1, 4.1.2003, str. 65). v zvezi s celotno energetsko učinkovitostjo in uporabo obnovljivih virov energije vključi vse komercialne zgradbe, večje od 250m 2 , in da predlaga direktivo o obnovljivih virih energije pri ogrevanju in hlajenju;
26. poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami najkasneje do 2012 pripravi minimalne gradbene standarde za vse zasebne hiše, ki temeljijo na merilih o pasivni energiji (pod 10 kW/m 2 );
27. poziva Komisijo in ECOFIN, da kar najhitreje in učinkovito ukrepata pri odpravljanju subvencij s področja ogrevanja in hlajenja, ki škodljivo vplivajo na okolje; poziva države članice, da uporabijo učinkovite spodbude v obliki znižanja davkov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije na področju ogrevanja in hlajenja ter odpravijo vse ovire na tem področju;
Elektrika: ustrezni tržni pogoji za proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov
28. opozarja na zastavljeni cilj, da obnovljivi viri energije predstavljajo 21 % delež v celotni energetski ponudbi EU, kot je opredeljeno v Direktivi 2001/77/ES;
29. opominja, da opredeljeni cilj predstavlja delež celotne porabe električne energije in institucije EU poziva, naj upoštevajo ogromni potencial, ki ga pri zmanjšanju porabe električne energije predstavlja aktivna politika na področju električnih aparatov in pisarniške opreme;
30. ugotavlja, da Komisija pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice, zlasti Nemčija in Španija, pripravile ustrezni politični okvir za doseganje nacionalnih ciljev in ugotavlja, da nekaterim drugim vladam verjetno ne bo uspelo deseči zastavljenih nacionalnih ciljev; poziva Komisijo, naj pri opredeljevanju zavezujočih nacionalnih ciljev uporabi možnosti, ki jih ponuja direktiva 2001/77/ES;
31. poziva Komisijo, da v svoje poročilo za leto 2005 v zvezi z direktivo o obnovljivih virih energije 2001/77/ES vključi dodatne določbe o odpravi vseh ovir (npr. upravnih, političnih), o ustreznem in brezplačnem dostopu do omrežja in enakopravnih tarifah, ki zdaj v več državah članicah ovirajo razširitev proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov;
32. ugotavlja, da je del proizvodnje električnega toka s tehnologijami za obnovljive vire energije, predvsem sončne energije, še vedno zelo drag; spodbuja Komisijo in države članice, da predlagajo ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki bi nastalo zlasti z raziskovalno in razvojno dejavnostjo, in spodbude oblikujejo tako, da lahko tudi v prihodnje nastajajo tehnične izboljšave in znižanje stroškov;
33. opozarja, da je Komisija upravne ovire, opredeljene v členu 6(1) Direktive 2001/77/ES v več državah članicah označila za pomembne, in poziva Komisijo, da uvede postopek proti tem državam članicam;
34. opozarja, da je Komisija razen tega ugotovila, da neenako zagotavljanje dostopa do omrežja onemogoča nadaljnji razvoj načrtov za električni tok iz obnovljivih virov v več državah članicah; poziva Komisijo, da skrbno nadzoruje izvajanje člena 7 Direktive 2001/77/ES in uvede postopek proti tem državam članicam;
35. ugotavlja, da na trgu z električno energijo tudi v prihodnje ne bo enakih pogojev konkurence med nekdanjimi monopolistično strukturiranimi oskrbovalci z energijo in distributerji ter malimi in srednje velikimi ponudniki obnovljivih virov energije, in poziva Komisijo, da upošteva to stanje med drugim pri svoji oceni Direktive 2001/77/ES;
36. poziva države članice, da nadaljujejo z razvijanjem nacionalnih strategij in struktur za spodbujanje obnovljivih virov energije, da bi zmanjšali načrtovanje in uradniško izdajanje dovoljenj, olajšali omrežni dostop ter zagotovili potrdila o izvoru, ohranjali stabilnost omrežja in ponovno ocenili okolju škodljive subvencije;
37. poziva Komisijo in Svet, da upoštevata načelo povzročitelja in ponotranjenje zunanjih stroškov pri vseh virih energije;
38. ugotavlja, da je razvoj vetrne energije v nekaterih evropskih državah izjemen, saj so bile do konca 2004 nameščene številne naprave, ki proizvedejo več kot 34.600 MW, kar presega vse napovedi; hkrati obžaluje, da možnosti pridobivanja energije iz biomase še niso v celoti izrabljene in v tej zvezi pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu o biomasi;
39. opozarja, da trg EU z električno energijo še vedno bremenijo številna skrb vzbujajoča izkrivljanja, kot so neustrezni predpisi v zvezi z reševanjem lastninskih razmerij, nedelujoči veliki potrošniški trgi, vedno večja zgostitev trgov, visoke neposredne in posredne subvencije za fosilna goriva ali jedrsko energijo, enakopraven dostop do akumulacijskih elektrarn, neločeni skladi za zaprtje jedrskih elektrarn in pomanjkljivo ponotranjenje zunanjih stroškov, in zahteva, da Komisija te težave obravnava v svojih poročilih o notranjem trgu z električno energijo in zemeljskim plinom, ki jih mora sestaviti do konca leta, ter sprejme nove zakonodajne pobude, da bi končala ta obsežna izkrivljanja trga, ki zapostavljajo proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;
40. obžaluje, da EU uvedbe sončno-termalne tehnologije elektrarn na trg doslej ni ustrezno podpirala; poziva Komisijo, da prispeva k temu, da se velike možnosti te tehnike okrepljeno uporabljajo;
41. opozarja na ogromen potencial za vetrno energijo na Severnem morju in zahteva, da preko sklada TEN-E ustanove EU prispevajo k učinkovitemu usklajevanju med državami ob Severnem morju, Vzhodnem morju in Irskem morju, da se ti potenciali vključili v evropski sistem povezav ob najmanjših možnih stroških; opozarja, da obstaja v južnem Maroku podobno velik vetrni potencial, in poziva Komisijo, da razmisli o strateškem partnerstvu z državami Maghreba na področju obnovljivih virov energije;
42. dolgoročno zahteva, da se vzpostavi usklajen evropski sistem spodbud, ki bo ustrezal naslednjim kriterijem: mora
(a) prispevati k uresničevanju trenutnih ciljev in bolj ambicioznih ciljev v prihodnosti, in pri tem upoštevati povečevanje letnega deleža obnovljivih virov energije pri proizvodnji energije, pri čemer mora povečanje znašati vsaj toliko kot povprečno letno povečanje od sprejetja Direktive 2001/77/ES;
(b) biti združljiv z načeli notranjega trga z električno energijo;
(c) biti del sistematičnega pristopa za razvoj obnovljivih virov energije, ki bo upošteval značilnosti različnih obnovljivih virov energije, različne tehnologije in geografske razlike;
(d) spodbujati uporabo obnovljivih virov energije na učinkovit način ter biti hkrati enostaven in čim bolj učinkovit, zlasti v smislu stroškov;
(e) internalizirati eksterne stroške vseh virov energije;
(f) vključiti ustrezna prehodna obdobja za nacionalne sisteme podpore, da ne bi bilo ogroženo zaupanje investitorjev;
meni, da bi bila lahko pri navedenih kriterijih dolgoročno smiselna enotna zakonodaja Skupnosti o evropskih napajalnih sistemih, vendar je treba preučiti tudi model kvot ali model javnih natečajev, ob predpostavki, da je možno odpraviti pomanjkljivosti takšnih modelov, ki so se pokazale v nekaterih državah članicah;
Promet: najprej učinkovitost, potem obnovljiva goriva
43. ugotavlja, da je transportni sektor tisti, ki povzroča veliko odvisnost od uvoza nafte, izpostavljene velikim cenovnim nihanjem, resne zdravstvene težave zaradi onesnaževanja zraka in predstavlja najhitreje naraščajoči delež v količini emisij CO 2 ;
44. ugotavlja, da učinkovitost transportnega sektorja lahko povečamo s strukturnimi ukrepi, npr. boljšim urbanističnim in regionalnim načrtovanjem, preusmeritvijo tovornega in potniškega prometa; poleg tega meni, da je postopno dviganje standardov za doseganje večje učinkovitosti pri vozilih in letalih bistveno dopolnilo strategijam o obnovljivih gorivih;
45. poziva Komisijo, da uporabi izsledke analize splošnih vplivov goriv na okolje - tako imenovanih goriv "od izvora do vozila", ki jo je v okviru študije CONCAWE pripravil Skupni raziskovalni center Komisije;
46. pozdravlja veljavno direktivo o biogorivih
Direktiva 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o spodbujanju uporabe biogoriva ali drugih obnovljivih goriv za transport (UL L 123 , 17.5.2003, str. 42). , vendar obžaluje, da se vzpodbude za biogoriva dajejo zlasti iz davkoplačevalskega denarja;
47. pozdravlja znatne razvoje v pozitivno smer, ki jih je dosegla evropska platforma za vodikovo tehnologijo v prometnem sektorju, in poziva Komisijo ter države članice, da takšne pobude še naprej podpirajo;
48. poziva Komisijo, naj v akcijski načrt o biomasi vključi obvezno in postopno vse bolj obvezujoče določilo, po katerem bodo morale rafinerije prodajati tudi goriva z deležem goriva, pridobljenega iz biomase;
49. poudarja, da bo etanol kot gorivo prispeval k razcvetu kmetijskih območij v EU in k povečanju vrednosti kmetijskih surovin; meni, da bi lahko glede na zadnje reforme in zmanjšanje finančne podpore (SKP, sladkor) spodbujanje uporabe in proizvajanja etanola kot goriva omogočilo temu sektorju nove tržne možnosti;
50. poziva Komisijo, da v luči nastajajočih tehnologij izkoristi možnost bioenergije in biogoriv v povezavi s trajnostnim kmetijstvom in gozdarstvom ter trajnostnim ravnanjem z odpadki v okviru SKP in strategije EU pri ravnanju z odpadki;
Biomasa – speči orjak med obnovljivimi viri energije
51. opozarja, da ponuja uporaba biomase številne prednosti v primerjavi z običajnimi viri energije in tudi z določenimi drugimi obnovljivimi viri energije, zlasti dokaj nizke stroške, manjšo odvisnost od kratkoročnih vremenskih sprememb, spodbujanje regionalnih gospodarskih struktur in odpiranje alternativnih virov dohodka za kmete;
52. zato obžaluje, da velik potencial biomase na področju obnovljivih virov energije ni bil izkoriščen tako, kot bi bilo to pri sprejemljivih stroških tehnično mogoče; zato pozdravlja napoved predložitve akcijskega načrta o biomasi s strani Komisije in poziva Komisijo, da predloži ambiciozno besedilo, ki obsega konkretne in pravno zavezujoče predloge;
53. poziva Komisijo in države članice, da uporabijo te strukturne sklade in kohezijski sklad za spodbujanje uporabe biomase;
54. prosi Komisijo in države članice, da izkoristijo velike možnosti drugega stebra skupne kmetijske politike (razvoj podeželja), da se spodbuja trajnostna uporaba biomase;
55. poziva Komisijo, da vključi ekološko učinkovito uporabo biomase v svoje prednostne naloge za posebne programe 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj;
56. poziva države članice k zagotovitvi, da nacionalna politika obdavčevanja ne ovira razvoja proizvodnje biomase;
57. spodbuja države članice, da preverijo svoje davčne sisteme, odpravijo vse nepotrebne davčne obremenitve za uporabnike biomase in poleg tega obravnavajo še zniževanje davkov kot učinkovito spodbudo;
58. pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje akcijskega načrta za biomaso; ker je to zapleteno in sporno vprašanje, vseeno poziva Komisijo k obširnemu posvetovanju z javnostjo in interesnimi skupinami, da bi oblikovali uravnotežen in ambiciozen delovni načrt za prihodnost;
59. meni, da prizadevanja za večjo uporabo biomase pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi proizvodnimi metodami EU ne smejo biti izgovor, da ne nadaljuje z raziskavami, katerih cilj je večja energetska učinkovitost (zmanjševanje uporabe energije za gorivo, gretje, elektriko itd.), in ki zmanjšujejo finančno obremenitev kmetov;
60. poziva, da bi pravila o soobstoju in označevanju, ki veljajo za gojenje in uporabo gensko spremenjenih organizmov v proizvodnji hrane, veljala tudi za obnovljive energije;
61. ugotavlja pozitivni prispevek skupne kmetijske politike k proizvodnji obnovljive energije prek biomase in biogoriv ter poziva k spodbujanju nadaljnje uporabe in razvoja te vrste energije; meni, da je nujno potrebno povečanje možnosti sofinanciranja investicijskih načrtov iz sredstev Evropskega kmetijskega sklada in drugih strukturnih skladov z namenom uravnovešenega in racionalnega razvoja in uporabe obnovljivih virov energije, če bodo energetske in okoljske ocene njihove uporabe prinesle pozitivne rezultate, skladne s trajnostnimi proizvodnimi metodami;
62. ugotavlja, da je s proizvodnjo energije iz naravnih virov mogoče hkrati in učinkovito diverzificirati in zagotoviti prihodek kmetijam, ponuditi nova delovna mesta, varovati naravo in pridobivati čisto energijo; vseeno poudarja, da mora varnost oskrbe s hrano še naprej imeti prednost pred proizvodnjo energije; zato meni, da so potrebni ukrepi, ki bodo na eni strani preprečili, da bi proizvodnjo hrane na dobrih kmetijskih lokacijah ne zamenjala proizvodnja energije, na drugi strani pa onemogočili povečan uvoz hrane v EU;
63. poziva, da se kmetijski in lesarski stranski proizvodi, kot so poljščine, gojene na manj donosnih zemljiščih, odrezki žive meje in gozdarski stranski proizvodi (odpadni les), uporabljajo predvsem za pridobivanje energije;
Inovacije: pomen boljšega usklajevanja na evropski, nacionalni in lokalni/regionalni ravni
64. vztraja na dejstvu, da skladno evropsko strategijo o obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti lahko dosežemo le, če bo vzpostavljeno boljše sodelovanje med vsemi dejavniki; še zlasti izpostavlja pomen, ki ga v strategiji nosita lokalna in regionalna raven;
65. se zavzema za novi program modre energije za Evropo, za katerega naj bo v okviru finančne perspektive 2007-2013 namenjenih najmanj 200 mio EUR letno, kar bi omogočalo učinkovito vzpostavljanje izmenjave dobre prakse in podporo okoljem, ki v celoti uporabljajo energijo iz obnovljivih virov;
66. podpira Komisijo pri tem, da bo v prihodnje spodbujanje obnovljivih virov energije bistveni sestavni del evropske strukturne politike, in poudarja, da se s tem zlasti novim državam članicam odpirajo nove možnosti za krepitev njihovih malih in srednje velikih podjetij;
Raziskave in razvoj: obnovljivi viri energije in učinkovita izraba energije kot prednostni cilj
67. ugotavlja, da so sončna energija kot tudi z morjem povezani obnovljivi viri energije, kot so morski tokovi, energija valov in bibavice ter iz biomase pridobljena energija, nova potencialna področja za proizvodnjo električnega toka iz obnovljivih virov energije in da je treba veliko vlagati vanje v okviru razvojno-raziskovalnih dejavnosti EU;
68. pozdravlja vodilno vlogo EU na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov;
69. ugotavlja, da je potrebno na energetskem področju v prvih letih razvoja nuditi določen obseg podpore še ne povsem izdelanim tehnologijam in izpostavlja dejstvo, da je bilo po ugotovitvah Mednarodne agencije za energijo v obdobju 1974 - 2001 obnovljivim virom energije namenjenih le 8,2 % vseh sredstev razvojno-raziskovalnih skladov držav OECD;
70. vztraja pri mnenju, da je treba v okviru 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj obnovljivim virom energije nujno nameniti najmanj 300 mio EUR letno in 200 mio EUR letno energentski učinkovitosti, da bi tako nadoknadili zgodovinska odstopanja v energetsko-raziskovalnih programih EU;
71. ugotavlja, da je treba v 7. okvirnem programu predvideti več finančnih sredstev za obnovljive vire energije in za energetsko učinkovitost; opozarja, da je treba poudariti razreševanje stičišč med fazami prikaza, razširjanja in nakupa tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov energije; poudarja, da je treba izpostaviti raziskovanje v zvezi s polji vetrnih elektrarn na morju;
72. zahteva usmeritev najpomembnejših finančnih instrumentov Skupnosti – in sicer strukturnih skladov in kohezijskega sklada ter finančnih pomoči, ki se podelijo v okviru programa Skupnosti za mednarodno sodelovanje, zlasti EISP – v obsežne naložbe v najbolj zmogljive nove tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov energije in za prihranke energije;
73. poziva EIB in EBRD, da postopoma določita opredelitve ciljev, ki naj se povečajo, za delež obnovljivih virov energije na svojem portfelju na posojilo, ki se nanaša na energijo, in da preprečita emisije toplogrednih plinov do nekega nujnega kriterija pri izbiri projektov, ki naj se jih spodbuja;
74. verjame, da je treba predvideti tehnološke platforme za proizvodnjo sončne energije, vetrne energije, energije iz biomase in vključitev obnovljivih virov v gradbeni sektor, vključno s hkratno proizvodnjo toplotne in električne energije ter centralnim ogrevanjem/hlajenjem (CHP/DHC) na podlagi obnovljivih virov energije;
75. priporoča državam članicam, da vlagajo v izobraževalne vsebine, povezane z obnovljivimi viri energije, da bodo tisti, ki se ukvarjajo s tem poklicno, in javnost bolje poučeni;
76. meni, da obstaja nujna potreba po raziskovanju, zlasti na področjih predvidevanja in začasnega kopičenja proizvodnje energije iz virov energije, kot sta vetrna in sončna energija;
77. poziva, da se razširijo postopki obstoječe izmenjave informacij ter izboljša preglednost podatkovnih zbirk, kar bo omogočilo več večstranskega sodelovanja pri raziskavah okolja in načrtovanju;
Izvozna strategije, razvojna politika
78. vztraja pri odgovornosti, ki jo ima EU do najmanj, manj razvitih držav in hitro razvijajočih se narodnih gospodarstev pri razvoju, spodbujanju in financiranju ustreznih tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije;
79. poziva EU, da se še naprej zavzema za svojo vodilno vlogo na tem področju ter za obveznosti, ki jih je sprejela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, ter uporabi svoj vpliv za nadaljnjo krepitev učinkovite politike obnovljivih virov energije v krogu pomembnih mednarodnih organov;
80. poudarja pomen obnovljivih virov energije v razvojnem sodelovanju in v okviru partnerstva v Sredozemlju;
81. poziva Komisijo, da še bolj spodbuja uporabo sončno-termalne tehnologije elektrarn v južnem in vzhodnem Sredozemlju;
82. opozarja, da obstajajo velike možnosti za sodelovanje z deželami severne Afrike in Sredozemlja pri pridobivanju sončne, geotermalne in vetrne energije v korist nadaljnjega razvoja teh regij ter izvozu tehnologij s trga EU in uvozu električnega toka na ta trg;
83. poziva EU, da v državah v razvoju za zmanjšanje revščine, preprečevanje konfliktov in za trajnosten razvoj podpira uporabo obnovljivih virov energije;
84. poziva Komisijo in Svet, da ima pri razvojni pomoči in zlasti strategijah za boj proti revščini prednost spodbujanje trajnostne oskrbe z energijo in da pozoveta velike finančne institucije, kot so EIB, EBRD, Svetovna banka in nacionalne izvozno-kreditne agencije, da dajo prednost naložbam v obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da se spodbuja in olajšuje tak razvoj;
85. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
EXPLANATORY STATEMENT
The renewable century:
21 renewable technologies for the XXI century
This own initiative report of the Parliament follows a communication from the EU Commission (1) presented prior to the Bonn world renewable energies conference in 2004. This initiative report gives a general strategic overview on where renewable policies stand in Europe.
The XXI century will be the renewable energies - renewables - century. RenewableS will play an ever-increasing role in the next decades. Their advantages for reducing environmental and health impacts for society, their contribution to reduce the dependency on and conflicts for highly volatile oil without creating new problems like nuclear waste or nuclear proliferation and the job creation (2) and local economic added value potential are recognised; however, what is often forgotten is the diversity of their use (3).
RenewableS have the potential to cover over 80% of all energy needs at the end of this century (4). How quick this will happen is depending on the right mix of policy instruments efficiently applied at the relevant levels, EU, national, regional and local.
It will also heavily depend on our ability to move form supply orientated and single technology dominated energy discussions to a systemic approach to energy policies based on three pillars:
- energy intelligence: supply side (renewable) energies should always be part of a policy mix in which demand side (energy conservation and energy efficiency) measures play an important role.
- appropriate energy density: Low temperature uses like heating and cooling should always be supplied by low density energies like the "waste" energy from electricity production (co- or tri-generation) or low temperature renewable like solar thermal collectors. Using noble energies like electricity or gas just to heat or cool houses is unsustainable.
- as local as possible: energy production should always be as close as possible to the place of energy use: this reduces not only transport losses and enhances the security of supply but strengthens also local and regional economies.
Green buildings: a basis for a sustainable energy system
Low temperature energy uses account in the EU to at least 40% of overall energy use. A combination of low density renewableS, best practices in energy conservation and the development of co- or trigenerated heating and cooling networks based on biomass or high temperature geothermal could bring high shares of renewables to the building sectors energy needs, reduce EU's oil dependency, unnecessary electricity consumption and diminish gas use in buildings thus freeing up gas for the electricity market.
i) Every new building a potential renewable energy power generator
Near Freiburg in Germany houses that are producing more energy (5) over a year's time than they use have been built. The standards for new buildings have been reduced over the last 20 years from above 150 W/m2 to 10 W/m2 (passive energy standards) (6). Individual renewable energy based heating (7) based on biomass are available.
The development of industrial scale solutions like prefabricated roof or facade elements combining high insulation standards with integrated solar thermal or PV elements could speed up such practice while raising the productivity in the building industry and cut costs.
The Commission should work with EU governments to progressively upgrade building standards and create a technology platform to integrate PV and other renewables in building components.
ii) Greening the existing EU building stock: a CO2 reduction and a job gold mine
The renovation of the German Bundestag (8) - a Norman Forster combination of energy conservation with an oil rape seed fuelled co-generation shows that modern architecture and renewable energy go together.
A big opportunity ahead for EU’s climate policy lies in the existing building stock. New studies from EU building industries (9) show that a 20% cut in emissions from this sector is possible while creating jobs. Parallel to reduction in demand, new biomass based tri-generation - combining electricity production with the use of the waste heat (10a) from this production to heat or cooling - has a large commercial potential. In Eastern Europe most big cities already have large-scale district heating systems (10b), but many need to be modernized and to switch form coal to biomass.
Furthermore, the ongoing miniaturisation of engines combined with the development of software for intelligent grid systems will also enhance the opportunities for CHP schemes for smaller buildings and be the first potential market for green hydrogen based fuel cells (11).
Because reduced energy bills have to be pre-financed by new invest, a European Investment Bank global loan which allows local and regional financial institutes to offer cheaper credits and the development of an EU market for Energy Saving Companies (ESCOs) are the solutions.
iii) Solar heating ... and cooling: the challenge ahead
Greece and Austria show the enormous commercial potential for solar thermal (12). The most effective solar thermal collectors are today able to generate enough heat to be converted in cooling energy (13).
Replacing electricity powered cooling by a combination of climate zone adapted architecture and solar cooling is one of the big EU energy challenges.
Additional policy measures needed at EU Level for the building sector should focus on a new directive for renewables in the heating and cooling sector, strengthening and broadening of the existing EU building directive.
Green electricity: Aiming for a European wide 100% renewable electricity system
The directive for renewables in the field of electricity foresees a growth from 15% in 2000 to more than 20% in 2010.
The EU is leading the world. Renewables are today the fastest growing source for electricity in the EU with growth rates higher than 20% for both wind and solar (14). The cost of renewable energy is falling rapidly (15).
The technical potential for renewables is large. Biomass, wind and geothermal will be widely deployed in the next 10 to 15 years, solar PV but also solar thermal electricity and marine renewables like energy from sea currents, energy form tidal, energy from waves are developing rapidly (16).
High shares of renewables in the electricity field is less a technological than a political problem. Therefore we will concentrate here on the necessary policy instruments :
1) The importance of demand side in electricity
The share of renewable electricity in the total electricity consumption will depend on future demand side policies. There are no cheaper CO2 reduction measures and no quicker measures to enhance Europe’s security of supply than sound demand side policies for electricity.
2) Put the market right. Stop environmentally harmful subsidies
Renewables electricity are today largely penalised by decades old unfair advantages given to electricity producing technologies like coal and nuclear.
R&D. IEA notes that between 1974 and 2001 only 8.2% of total energy R&D funds of OECD countries were allocated to renewable energies, whereas nuclear received more than 80%, a similar balance is seen in the past FP budgets.
Direct State aid . In the case of the coal sector over the last decade France, Germany, Spain and UK granted approximately €70 billion in aid and Poland €3.8 billion for 2003 alone (17).
Non-Internalisation of Externalities . In the current electricity market coal and nuclear have several advantages. First of all nearly all existing nuclear and coal power plants were financed during monopolistic times their capital costs have been broadly written off. Secondly, coal power production does not pay for their full CO2 costs. Thirdly, there is little transparency about the real and full costs of nuclear-based electricity production. The British government (and tax payers) recently assigned 6 Billion Euro to save the privatised nuclear operator British energy from bankruptcy and 70 Billion Euro to take care of UK's radioactive waste.
3) Fair access to the grid for renewables
Fair access to both distribution and transportation grid and fair pricing of balancing energy have been together with complex authorisation schemes identified by EU Commission as main hurdles to a quicker renewables penetration.
With the market success of wind a huge discussion has started on the "non reliability" of renewables. There are a lot of myths in this discussion:
- renewableS are more than wind. Large hydro, geothermal and biomass have a positive impact on grid stability
- in the next years gas will largely enter the power market with units close ranging from some kW in residential houses to mid size units of 350 to 500 MW, freeing up transport space in Eu grid system.Gas power stations are easily to be switched on and off thus enhancing the balancing capacities of the grid.
- recent detailed studies in Germany (18) show that even large scale development of onshore and off-shore wind does not put grid operators to unsolvable problems: in order to absorb the more than 80.000 MW new wind capacity Germany needs until 2015 to reinforce its existing 180.000 km of high voltage grid by 2 lines of 8 KM and three lines of 80 KM! More innovative solutions like connecting parts of German offshore in the North sea to cables with Norway to equalize fluctuating wind with hydro or to produce form part of the huge wind potential green hydrogen have not even been considered in these scenarios.
Political Priorities in the Power Market
Almost 50% of the today existing overall electricity production in the EU will have to be replaced because of end of their life cycle. This opens a window of opportunity to put the EU power policy right.
- A minimum 2020 target for green electricity consumption of at least 35% percent should be set to keep EUs leadership. In order to protect renewables against the existing market distortions, the actual support schemes should be allowed to continue until 2020.
- a biomass action plan (19) and a coordinated large scale North Sea wind (20) energy project to boost rapid extension of these renewables
- In the R&D FP7 program a maximum of money should be earmarked for renewables and energy efficiency (21). 300 million for renewables and 200 million for efficiency seem adequate to boost technical development of non-mature renewable technologies and to accelerate the cost cuts for those close to the markets.
- A third directive on electricity and gas market is needed with measures like full ownership unbundling, fair access to storage both, reduction of market power of the dominating companies and fully segregated decommissioning funds
Transport: Efficiency first, renewable fuels second, hydrogen third
Today's transport policies are causing a huge import dependency of highly volatile oil, create dramatic health problems and are responsible for fast rising CO 2 emissions. Without significant reforms in the very structure of transport schemes (system efficiency) and a substantial increase in efficiency a higher share of renewable fuels will be difficult to obtain.
1. Increase the efficiency of the system
Sustainability in transport policy depends on a coherent system approach. Efficiency gains are needed through structural measures like better urban and regional planning (22), shift in goods and persons transport from air and road to train, buses and the development of bicycle and pedestrian mobility in urban cities
2. Lighter cars and enhanced engine efficiency
Gradually raised efficiency performance standards for cars, busses, trains and airplanes are a second priority. Energy savings like weight reductions and a trend to smaller cars combined with an introduction of hybrid drive systems are short-term reduction possibilities that are cost effective.
Mandatory performance targets for cars like the newly introduced Californian model are important to give the car manufacturer a clear and stable framework for their future investments.
3. Well-to-Wheel energy chance as a basis for technology and fuel choices
Before engaging into a policy for alternative fuels, EU and governments should carefully analyses the total environmental impact of different fuel sources and conversion technologies. The well-to-wheel energy chain analysis - developed by the Commission Joint Research Center in their CONCAWE study (23) - must be undertaken for different fuels.
Notes & Web links:
(1) Web Link - COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT - The share of renewable energy in the EU
http://europa.eu.int/comm/energy/res/legislation/country_profiles/com_2004_366_en.pdf
(2) See Annex I - The proportion of labour force supporting the renewable energy sector in 2010
(3) See Annex II - 21 renewable energy - renewableS - technologies for the XXI century & Annex III - pictures of the different technologies
(4) Web link - Final report of the German Bundestag Enquete-Commission regarding 'Sustainable energy supply under conditions of globalisation and liberalisation' (Drucksache 14/9400 - 07.07.2002) Chapter 5 - scenario 5.1.2
http://www.bundestag.de/parlament/kommissionen/archiv/ener/schlussbericht/
; also check the web link the Greens / European Free Alliance -
http://www.greens-efa.org
(5) Web link - See projects by the solar architecture office of Rolf Disch in Germany
http://www.rolfdisch.de/
(6) See Annex IV - Building trends in Upper Austria - Energy efficiency standards for housing
(7) Web link - Various information on energy efficient homes.
http://www.esv.or.at/esv/index.php?id=11&L=1
(8) Web link - Latest technologies and concepts in the German Bundestag and Reichstag allow to cut down energy consumption and emissions of CO2 in particular.
http://www.bundestag.de/htdocs_e/info/099berlin/energy.html
(9) Web link - See studies by EURIMA - The European Association of Insulation Manufacturers
http://www.eurima.org/index_en.cfm
(10a) & (10b) Web link - Different associations are active in the field of cogeneration
http://www.cogen.org/Links/Associations.htm
http://www.euroheat.org/
(11) Web link - See information on green based hydrogen fuel cells at the website of the Greens / European Free Alliance -
http://www.greens-efa.org
(12) See Annex V - The average installed solar thermal capacity in EU-15
(13) Web link - Information on Solar Cooling / Solar Assisted Air conditioning can be found on the website of the Research Task 25 of the IEA's Solar Heating and Cooling Programme:
http://www.iea-shc-task25.org/ . A collection of existing solar cooling installations can be found on the website of the SACE project:
http://www.ocp.tudelft.nl/ev/res/sace.htm . This project was financed largely by the EC's 5th Framework Program.
(14) See Annex VI - Cumulative wind energy installed capacity & Annex VII - Cumulative photovoltaic installed capacity
(15) See Annex VIII - Falling cost of photovoltaic & Annex IX - Prices for different generation technologies
(16) See Annexes X & XI - exemplary detailed scenario for electricity
(17) Web link - Visit the European Commission website and see the information under 'State Aid'
http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid
(18) Web link - Research paper “Integration into the national grid of onshore and offshore wind energy generated in Germany” by the German energy agency
http://www.deutsche-energie-agentur.de/page/index.php?dena
(19) Web link - See the study on 'How to increase the use of biomass in an enlarged Europe' by Dr. Ludger Eltrop - available on the Greens/EFA website
http://www.greens-efa.org
(20) Web link - Information about a coordinated large scale North Sea wind project available at the Greens/EFA website
http://www.greens-efa.org
(21) Web link - Information on the 7 RFP available at the Greens/EFA website
http://www.greens-efa.org
(22) See Annexes XII - Impact of urban densities on transport energy demand
(23) Web link - [CONCAWE 2004] Well-to-Wheels analysis of future automotive fuels and powertrains in the European context; EUCAR, CONCAWE, European Commission Joint Research Centre - IES with scientific support by L-B-Systemtechnik GmbH (Well-to-Tank) and Institut Français du Pétrole (Tank-to-Wheel), Januar 2004,
http://ies.jrc.cec.eu.int/Download/eh/31
- ANNEX I -
Proportion of labour force supporting renewable energy sector in 2010
Source : EC Mitre study, (http://mitre.energyprojects.net/)
- ANNEX II -
21 'RenewableS' renewable energy technologies
for the 21st century
Electricity production
1. Hydro power
2. Biomass (solid, gas, liquid)
3. Wind
4. Geothermal (High temperature)
5. Solar photovoltaic (PVs)
6. Solar thermal electricity
7. Energy from waves
8. Energy from sea currents (tidal energy)
9. Energy from osmoses (difference of pressure between river and salt water)
10. Upwind power stations (power plants which play on the fact that warm air is lighter than cold air and creates a flow of air from the soil to the sky)
Heating and cooling
11. Passive solar architecture
12. Surplus low temperature energy from co- or trigeneration plants (based on biomass or geothermal)
13. Solar collectors for heating, cooling and drying (industrial use)
14. Geothermal (low temperature)
15. Wood pellets / wood chips
16. Dried and pressed biomass from energy crops
Fuel production
17. Plant oil
18. Biodiesel RME
19. Ethanol
20. Synthetic fuels from biomass
Hydrogen
21. Hydrogen from renewable energy sources
- ANNEX III -
Pictures of different technologies
http://www.greens-efa.org
- ANNEX IV -
Building trends in Upper Austria
Source : O.Ö. Energiesparverband (
http://www.esv.or.at )
ANNEX V
The average installed solar thermal capacity per capita in the EU-15
Collector area in operation
kWth/1.000 capita
GR
184
AT
166
DE
42
DK
39
CH
31
SE
14
NL
12
PT
11
ES
6
IT
5
FR
3
BE
2
UK
2
FI
1
IE
1
The average installed solar thermal capacity per capita in EU-15 is 21,7 kWth/1000 capita (End of 2003)
Unfortunately - because of complete lack of data - Luxembourg is not included; on the other hand the diagram shows a column for Switzerland;
Source: ESTIF - European Solar Thermal Industry Federation (http://www.estif.org)
- ANNEX VI -
Cumulative wind energy installed capacity (MW)
Source : European Wind Energy Association (
http://www.ewea.org/ )
- ANNEX VII -
Cumulative photovoltaic installed capacity (MWp)
Source : EUREC - European Renewable Energy Centres Agency (
http://www.eurec.be/ )
- ANNEX VIII -
The falling cost of PV as Shipments increase
- ANNEX IX -
Prices for Different Generation Technologies
Source : EREC, 2005 - European Renewable Energy Council
(
http://www.erec-renewables.org/ )
- ANNEX X -
Exemplary detailed scenario for electricity
– Advanced International Policy (AIP) scenario -
Source : EREC, 2005 - European Renewable Energy Council
(
http://www.erec-renewables.org/publications/scenario_2040.htm )
- ANNEX XI -
Exemplary detailed scenario for electricity
– Advanced International Policy (AIP) scenario -
Source : EREC, 2005 - European Renewable Energy Council
(
http://www.erec-renewables.org/publications/scenario_2040.htm )
- ANNEX XII -
Impact of urban densities on transport energy demand
Source : Prof. Dr. Hermann Knoflacher - Institut für Verkehrsplanung und Verkehrstechnik, Technische Universität Wien
29.4.2005
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov
( 2004/2153(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Dimitrios Papadimoulis
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja sporočilo Komisije, ki zahteva prenovljene in trajne nacionalne politike, da bo do leta 2010 v EU15 v celotni porabi energije zagotovljen 12% delež obnovljivih virov energije ter 21% delež električne energije iz obnovljivih virov v EU25 do leta 2010; obžaluje dejstvo, da v sporočilu določene usmeritve vodijo k zaključku, da cilj za leto 2010 ne bo dosežen, ter poudarja potrebo po večji politični volji;
2. poudarja, da bo razvoj obnovljivih virov energije prispeval k zmanjšanju toplogrednih plinov, k boljši kakovosti zraka, večji varnosti preskrbe z energijo, omejevanju odvisnosti od uvoza ter pospeševanju trajnostnega razvoja na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; poudarja, da bo predstavljal temelj bodoče konkurenčnosti EU;
3. meni, da so obnovljivi viri energije kritični element za doseganje lizbonskih/gothenburških političnih ciljev in ciljev EU o trajnostnem zaposlovanju, zlasti na podeželju, tehnološkem razvoju, mednarodni konkurenčnosti in izvozu;
4. opozarja na dejstvo, da dosedanje pomanjkanje napredka ni pogojeno z nezadostno razpoložljivostjo obnovljivih virov energije v Skupnosti, ampak s pomanjkanjem dejavnosti in politične želje nekaterih držav članic; zato poziva Komisijo, da odločneje ukrepa, še zlasti, da
· vztraja pri cilju najmanj 20 % za bruto domačo porabo energije za leto 2020, kot je že določil Evropski parlament v pripravah na konferenco v Bonnu, ki je potekala junija 2004, ter naj postane zavezujoč, da bo zaščitil vlaganja, kar bi ta sektor pozitivno sprejel,
· podrobno določi cilje na področju električne energije, ogrevanja in proizvajanja biogoriv za leto 2020, da se vlagateljem v specifičnih sektorjih ter državam članicam preda jasno sporočilo,
· vpelje strožji nadzor nad napredkom držav članic ter po potrebi primerno ukrepa, v okviru pravic in dolžnosti, določenih v Pogodbi,
· pospeši postopek priprave akcijskega načrta za biomaso, saj je le-ta potreben za doseganje cilja 12 % in, kot je navedeno v sporočilu Komisije, sektor biomase zaostaja,
· pripravi študijo o najboljših praksah za upravljanje omrežja, da bi tako rešili težave, ki so se pojavile pri poskusih priključitve energije iz obnovljivih virov (zlasti eolske in sončne) na omrežje;
5. obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu o oceni napredka držav članic ni upoštevala mnenj različnih interesnih skupin, na primer nevladnih organizacij, industrijskih združenj ter neodvisnih znanstvenih strokovnjakov;
6. poziva države članice, da v celoti izvajajo obstoječo zakonodajo EU in da izpolnjujejo svoje nacionalne cilje; poziva Komisijo, da, kjer je to potrebno, vloži tožbo zaradi kršitve;
7. meni, da je treba obnovljivim virom energije nameniti večjo javno podporo in financiranje Skupnosti, čeprav tudi priznava vlogo zasebnega sektorja ter poziva k pregledni delitvi zadostnih finančnih sredstev za obnovljive vire energije v programih in finančnih načrtih R&R; poziva Komisijo, da uvede posebno proračunsko postavko, namenjeno obnovljivim virom energije v okviru 7. okvirnega programa Evropske unije za raziskovanje, tehnološki razvoj in uporabo obnovljivih virov energije;
8. poziva Komisijo in države članice, da razvijajo skladen ureditveni in politični okvir, ki med drugim vključuje odpravo administrativnih, pravnih in tehničnih ovir, ki ovirajo razvoj te vrste energije in ki zagotavlja pošteno konkurenco med vsemi viri energije; prepričan je, da se morajo zunanji stroški (izguba naravnih sredstev, stroški zdravstvene oskrbe za bolezni, povzročene zaradi onesnaženosti okolja, ter drugi zunanji stroški) odražati v ceni vseh vrst energije ter, da Skupnost in države članice subvencionirajo različne vire energije, tako da ti odražajo koristi za okolje; prav tako poziva Komisijo, da pripravi poročilo o subvencijah in davčnem neravnotežju z ozirom na različne vire energije, vključno s priporočili za reševanje tega problema;
9. poziva države članice, da nadaljujejo z razvijanjem nacionalnih strategij in struktur za spodbujanje obnovljivih virov energije, da bi zmanjšali načrtovanje in uradniško izdajanje dovoljenj, olajšali omrežni dostop ter zagotovili potrdila o izvoru, ohranjali stabilnost omrežja in ponovno ocenili okolju škodljive subvencije;
10. poziva, da se razširijo postopki obstoječe izmenjave informacij ter izboljša preglednost podatkovnih zbirk, kar bo omogočilo več večstranskega sodelovanja pri raziskavah okolja in načrtovanju;
11. poziva, da se sprejmejo potrebni ukrepi za dviganje osveščenosti javnosti o možnosti, koristih ter uporabi obnovljivih virov, kot sredstva za doseganje trajnostnega razvoja;
12. poziva Komisijo, da najkasneje do leta 2006 sprejme sporočilo, ki se nanaša na srednjeročni in dolgoročni časovni okvir obnovljivih virov energije po letu 2010 na podlagi stalnega ocenjevanja trenutnega napredka na poti k obveznostim za leto 2010, kakor tudi obveznostim za možne bodoče klimatske spremembe;
13. obžaluje dejstvo, da drugi sektorji uporabe obnovljivih virov energije, kot so ogrevanje in hlajenje, še niso vključeni v posebne zakonodajne instrumente; poziva Komisijo in države članice, da še naprej posvečajo pozornost razvoju načina ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih virov energije ter daljinskega ogrevanja, saj je nujno za izkoriščanje geotermalne energije in energije iz kombinirane proizvodnje toplote in elektrarn, z oceno možnih in že ugotovljenih posebnih ovir ter poziva Komisijo, da pripravi zakonodajne predloge;
14. poziva Komisijo, da v luči nastajajočih tehnologij izkoristi možnost bioenergije in biogoriv v povezavi s trajnostnim kmetijstvo in gozdarstvom ter trajnostnim ravnanjem z odpadki v okviru strategije ravnanja z odpadki SKP in EU;
15. meni, da je zelo primerno, da Komisija oblikuje načrt za zagotavljanje biomase za boljše usklajevanje različnih politik na področju energije, odpadkov, industrije, gozdarstva in kmetijstva; upa, da bodo rezultati ocene tehničnih specifikacij za mešanje bioetanola z običajnimi gorivi zadovoljivi in da jih bo mogoče prilagoditi;
16. poziva EU, da še naprej brani svojo svetovno vodilno vlogo ter obveznosti, h katerim se je zavezala na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, ter uporabi svoj vpliv za nadaljnjo krepitev učinkovite politike obnovljivih virov energije v krogu pomembnih mednarodnih organov;
17. poziva EU, da v državah v razvoju za zmanjšanje revščine, preprečevanje konfliktov in za trajnosten razvoj podpira uporabo obnovljivih virov energije;
18. poziva Komisijo in države članice, da pripravijo akcijske načrte, ki bodo vključevali primerne finančne ukrepe za tiste tehnologije, katerih trenuten prispevek k doseganju ciljev je nezadosten, zlasti v primeru geotermalnih načrtov in načrtov za biomaso.
POSTOPEK
Naslov
Delež obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov
Številka postopka
2004/2153(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
ENVI 28.10.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Dimitrios Papadimoulis 21.9.2004
Obravnava v odboru
7.3.2005
Datum sprejetja pobud
25.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
47
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Anne Ferreira, Norbert Glante, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Erna Hennicot-Schoepges, Miroslav Mikolášik, Andres Tarand
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
21.4.2005
MNENJE Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih za konkretne ukrepe
( 2004/2153(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Elisabeth Jeggle
POBUDE
Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker si Skupnost prizadeva za razvoj, diverzifikacijo in integracijo obnovljivih virov energije, da bi hkrati zmanjšala svojo odvisnost od energije in se zoperstavila podnebnim spremembam,
B. ker obstajajo velike razlike v napredku med državami članicami in med sektorji,
C. ker se bo globalna raba energije še naprej hitro večala,
D. ker je EU odobrila Kjotski protokol in se zavezala, da bo zmanjšala delež emisij CO 2 za 8 % glede na leto 1990,
E. ker je poleg razvoja obnovljivih virov energije potrebno tudi znatno izboljšanje energetske učinkovitosti,
F. ker so fosilni viri omejeni in je EU zato odvisna od uvoza energije,
G. ker trajnostni razvoj vključuje okoljske, gospodarske in socialne vidike,
H. ker je nedavna reforma skupne kmetijske politike uvedla pomoč za spodbujanje energijskih poljščin,
I. ker je treba Komisiji jasneje sporočiti, da je treba okoljske cilje po vsej Skupnosti uresničevati bolj kot sedaj,
1. pozdravlja sporočilo Komisije kot podlago za preučitev napredka na poti k ciljem Unije glede obnovljive energije;
2. predlaga, da si Komisija, kjer je le mogoče, prizadeva za odstranitev upravnih in posebnih omrežnih ovir v posameznih državah članicah ter za oblikovanje privlačnih sistemov spodbujanja;
3. pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje akcijskega načrta za biomaso; ker je to zapleteno in sporno vprašanje, vseeno poziva Komisijo k obširnemu posvetovanju z javnostjo in interesnimi skupinami, da bi oblikovali uravnotežen in ambiciozen delovni načrt za prihodnost;
4. ugotavlja pozitivni prispevek skupne kmetijske politike k proizvodnji obnovljive energije prek biomase in biogoriv ter poziva k spodbujanju nadaljnje uporabe in razvoja te vrste energije; meni, da je nujno potrebno povečanje možnosti sofinanciranja investicijskih načrtov iz sredstev Evropskega kmetijskega sklada in drugih strukturnih skladov z namenom uravnovešenega in racionalnega razvoja in uporabe obnovljivih virov energije, če bodo energetske in okoljske ocene njihove uporabe prinesle pozitivne rezultate, skladne s trajnostnimi proizvodnimi metodami;
5. ugotavlja, da je s proizvodnjo energije iz naravnih virov mogoče hkrati in učinkovito diverzificirati in zagotoviti prihodek kmetijam, ponuditi nova delovna mesta, varovati naravo in pridobivati čisto energijo; vseeno poudarja, da mora varnost oskrbe s hrano še naprej imeti prednost pred proizvodnjo energije; zato meni, da so potrebni ukrepi, ki bodo na eni strani preprečili, da bi proizvodnjo hrane na dobrih kmetijskih lokacijah ne zamenjala proizvodnja energije, na drugi strani pa onemogočili povečan uvoz hrane v EU;
6. meni, da je treba proizvajalcem pomagati, da si pridobijo ustrezno znanje, potrebno za sodelovanje pri ustreznih nacionalnih programih in programih Skupnosti;
7. poziva Komisijo, da sprejme nove ureditvene ukrepe in poveča finančno podporo Unije z namenom spodbujanja raziskav obnovljivih virov energije, širjenja novosti, izmenjave informacij in varčevanja z energijo;
8. poziva države članice k zagotovitvi, da nacionalna politika obdavčevanja ne ovira razvoja proizvodnje biomase;
9. obžaluje, da EU verjetno ne bo dosegla cilja 12 % deleža porabe obnovljive energije do leta 2010, zato poziva Komisijo in države članice, da povečajo svoja prizadevanja za čimprejšnjo dosego zastavljenega cilja;, da poveča svoja prizadevanja za čimprejšnjo dosego zastavljenega cilja; Komisija mora sprejeti ukrepe, ki bi omogočili državam članicam, da izpolnijo svojo odgovornost v zvezi s tem;
10. ugotavlja potencial bolj usklajene politike o trajnostni uporabi biomase kot pomembnega prispevka za dosego ciljev, zastavljenih s Kjotskim protokolom in kasneje, zlasti v zvezi s kroženjem ogljika, saj je eno tretjino načrtovanega zmanjšanja emisij CO 2 mogoče doseči z uporabo obnovljive energije;
11. poziva k uporabi kmetijskih in lesarskih stranskih proizvodov, kot so poljščine, gojene na manj donosnih zemljiščih, odrezki žive meje in gozdarski stranski proizvodi (odpadni les), da bi na ta način odpravili možno konkurenco z nujno proizvodnjo hrane;
12. meni, da prizadevanja za nadaljnjo večjo uporabo biomase v proizvodnji obnovljive energije z uporabo trajnostnih proizvodnih metod ne smejo nadomestiti obveze, ki jo ima Unije na področju raziskav z namenom doseganja večje energetske učinkovitosti (zmanjševanje uporabe energije za gorivo, gretje, elektriko itd.), možnega načina za zmanjšanje finančnega bremena kmetov;
13. ugotavlja potencial biomase za trajnostno kmetovanje in poziva Komisijo, da poveča podporo za raziskave in razvoj možnih virov energije in njihove uporabe, da bi lahko čim prej širše izvajali gospodarsko in okoljsko trajnostne sisteme;
14. poziva Komisijo, da preuči povezavo med proizvodnjo biomase in varnim izkoriščanjem blata;
15. poziva, da bi pravila o soobstoju in označevanju, ki veljajo za gojenje in uporabo gensko spremenjenih organizmov v proizvodnji hrane, veljala tudi za obnovljive energije;
16. ugotavlja potencial obnovljive energije kot pomembnega sredstva za večanje števila delovnih mest in ustvarjanje regionalne dodane vrednosti na podeželju, kar je v skladu z lizbonsko strategijo in strategijo iz Göteborga, s čemer pomembno prispeva k evropskemu kmetijskemu modelu;
17. priznava možnost uporabe energije vetra na ustreznih lokacijah v izogib dodatnim emisijam CO 2 in za diverzifikacijo kmetijskih prihodkov.
POSTOPEK
Naslov
Delež obnovljivih virov energije v EU in predlogi za konkretne ukrepe
Št. postopka
2004/2153 (INI)
Pristojni odbor
ITRE
Odbor, zaporšen za mnenje Datum razglasitve na plenarnem zasedanju
AGRI
28.10.2004
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Elisabeth Jeggle 21.9.2004
Obravnava v odboru
14.3.2005
19.4.2005
Datum sprejetja pobud
19.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
24
--
--
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Filip Adwent, Peter Baco, Thijs Berman, Joseph Daul, Gintaras Didžiokas, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Lutz Goepel, Bogdan Golik, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Czesław Adam Siekierski, Marc Tarabella, Kyösti Tapio Virrankoski, Janusz Wojciechowski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Liam Aylward, María del Pilar Ayuso González, Ilda Figueiredo, Milan Horáček, Wiesław Stefan Kuc, Anne Laperrouze, Jan Mulder, Zdzisław Zbigniew Podkański
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
--
POSTOPEK
Naslov
Delež obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov
Št. postopka
2004/2153(INI)
Podlaga v Poslovniku
člen 45
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
ITRE 28.10.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
ENVI 28.10.2004
AGRI 28.10.2004
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Predlog(-i) resolucije, vključen(-i) v poročilo
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Claude Turmes 21.9.2004
Nadomeščeni(-a) poročevalec(-ka)
Obravnava v odboru
18.1.2005
19.4.2005
16.6.2005
Datum sprejetja
21.6.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
26
5
15
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Ivo Belet, Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Lena Ek, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Nils Lundgren, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
María del Pilar Ayuso González, Daniel Caspary, Dorette Corbey, Neena Gill, Norbert Glante, Edit Herczog, Peter Liese, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, Peter Skinner
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve – A6
6.7.2005
A6-0227/2005
