Berlin - simbol demokratičnega združevanja Evrope
Institucije
2007-03-29 - 09:50
Berlin - prizorišče nekaterih pomembnih zgodovinskih dogodkov dvajsetega stoletja: požig Reichtstaga na začetku tretjega rajha leta 1933, berlinski zid in njegov padec leta 1989, ki je korenito spremenil zgodovino Evrope. Pretekli teden je mesto igralo posebno vlogo za prihodnost Evropske unije, saj je v luči praznovanja petdesete obletnice Rimske pogodbe gostilo voditelje Evropske unije, ki so sprejeli Berlinsko izjavo. Ta pa med drugim obljublja postavitev novega skupnega temelja EU do 2009.
Preteklost Berlina kot prestolnice tretjega rajha je temačna, vendar se je mesto iz ruševin druge svetovne vojne ponovno rodilo. Do ponovne združitve Nemčije je bil Zahodni Berlin obdan z ozemljem komunistične Vzhodne Nemčije in je v času hladne vojne veljal kot simbol demokracije.
Padec berlinskega zidu
Ko se je novembra 1989 na tisoče demonstrantov povzpelo na berlinski zid in prestopilo mejo, je bilo jasno, da je v tem delu Evrope komunizma konec. To leto so se vrstile mirne revolucije, ki so odpravile komunistični režim vse od Prage do Budimpešte. Oktobra 1990 je bila Nemčija uradno ponovno združena in tudi njen vzhodni del je postal del Evropske unije.
Leta 1990 je bila prav tako sprejeta odločitev, da mesto Berlin postane prestolnica Nemčije. Od leta 1999 ima velik del nemške vlade svoj sedež v Belinu. Istega leta je Berlin gostil vrh Evropske unije, na katerem so voditelji držav članic oblikovali finančni okvir za širitev Evropske unije, ki se je zgodila leta 2004.
Berlinska izjava
Vrh EU je v Berlinu potekal tudi pretekli teden, ko so voditelji držav članic sprejeli tako imenovano Berlinsko izjavo, ki poudarja vrednote Evropske unije in določa izzive za prihodnost, med katere se uvrščata tudi boj proti podnebnim spremembam in boj proti revščini. Izjava poziva, da se Evropski uniji še pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament leta 2009 zagotovi nov skupni temelj. To pa pomeni, da se morajo razprave o ustavni pogodbi do takrat zaključiti.
Berlin danes
Berlin je danes svetovljansko velemesto s 3,4 milijoni prebivalci in zelo razgibanim kulturnim življenjem. Ponaša se lahko z več kot 170 muzeji. Vendar pa mesto še zmeraj nosi posledice nekdanje razdelitve, ki se kažejo v 17,5 odstotni brezposelnosti.
Za prebivalce Berlina je značilno, da so zelo odkriti. Nemci jih imenujejo tudi "Berliner Schnauze".
Obiskovalce pritegne zgodovina mesta. Razpoznaven simbol mesta so več kot dvesto let stara Brandenburška vrata, ki simbolizirajo svobodo in složnost mesta, saj so bila kot del berlinskega zidu med hladno vojno za javnost zaprta. Eden izmed najbolj znanih takratnih mejnih prehodov je danes zelo obiskan "Checkpoint Charlie". Med znamenitosti mesta pa sodi tudi nedavno odprti spominski muzej holokavsta.
20070323STO04514 Berlinska izjava Evropski vrh v Berlinu Informacije o Berlinu Lizbona: mesto na sedmih gričih
SL
1
PHOTO
20070328PHT04759.jpg
SL
2
LINK
http://www.eu2007.de/en/About_the_EU/Constitutional_Treaty/BerlinerErklaerung.html
SL
3
LINK
/summits/ber1_en.htm#
SL
4
LINK
http://www.berlin.de/english/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070205STO02703 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
