P7_TA-PROV(2011)0332
Evropsko leto aktivnega staranja (2012) ***I
A7-0061/2011
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja (2012) ( KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2010)0462 ),
–
ob upoštevanju člena 294(2) in člena 153(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C7-0253/2010 ),
–
ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
–
ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun glede finančne združljivosti predloga,
–
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. oktobra 2010 UL C 51, 17.2.2011, str. 55.
,
–
po posvetovanju z Odborom regij,
–
ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2011, da bo Svet odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
–
ob upoštevanju členov 55 in 38 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenj Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje ( A7-0061/2011 ),
1.
sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2.
odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;
3.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
4.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.
P7_TC1-COD(2010)0242
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. julija 2011 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu aktivnega staranja
in solidarnosti med generacijami
(2012)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 153(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C 51, 17.2.2011, str. 55.
,
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2011.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Unija naj bi v skladu s členom 147(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) prispevala k visoki stopnji zaposlenosti s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami in s podpiranjem, po potrebi tudi dopolnjevanjem, njihovega delovanja.
(2)
Unija naj bi v skladu s členom 153(1) PDEU podpirala in dopolnjevala dejavnosti držav članic glede delovnih pogojev, vključevanja oseb, ki so izključene iz trga dela, ter boja proti socialni izključenosti.
(2a)
Unija se v skladu s členom 3(3) Pogodbe o Evropski uniji med drugim bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških ter solidarnost med generacijami.
(2b)
Člen 174 PDEU priznava, da so nekatere regije Unije prikrajšane zaradi hudih in trajnih demografskih ovir, ki bi lahko otežile njihovo raven razvoja, in zahtevajo posebno pozornost, če naj bi Unija dosegla cilj gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
(3)
Unija v skladu s členom 25 Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah priznava in spoštuje pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju.
(3a)
Staranje je nedvomno izziv za celotno družbo in za vse generacije v Evropi, je tudi predmet za medgeneracijsko solidarnost in za družino.
(3b)
Delež prebivalstva v Uniji, ki so v poznih 50. letih ali starejši, bo naraščal veliko hitreje kot kdajkoli prej. To je zelo pozitiven razvoj, saj je logična posledica boljšega zdravja in večje kakovosti življenja. Vendar se zaradi teh demografskih sprememb Unija spoprijema s številnimi izzivi.
(4)
Evropski svet je na več zaporednih sejah priznal potrebo po obvladovanju vpliva starajočega se prebivalstva na evropske socialne modele. Ključni odziv na te hitre spremembe v starostni strukturi vključuje spodbujanje
oblikovanja kulture
aktivnega staranja
kot vseživljenjskega procesa,
da
bi hitro rastoče prebivalstvo, ki obsega ljudi v poznih 50. letih in starejše,
ki
je
na splošno bolj
zdravo
in bolj
izobraženo
kot
katera
koli
taka starostna skupina
pred
njim
,
imelo
dobre možnosti za zaposlitev in aktivno udeležbo v
družbenem in družinskem življenju, tudi prek prostovoljstva, vseživljenjskega učenja, kulturnega izražanja in športa
.
(4a)
Po opredelitvi Svetovne zdravstvene organizacije je „aktivno staranje“ proces, v katerem se optimizirajo možnosti za zdravje, sodelovanje in varnost, da bi izboljšali kakovost življenja v procesu staranja. Aktivno staranje omogoča ljudem, da uresničijo možnosti telesne, socialne in duševne blaginje v obdobju vsega življenja in sodelujejo v družbi, hkrati pa jim omogoča ustrezno varstvo, varnost in oskrbo, ko jo potrebujejo. Zato so za spodbujanje aktivnega staranja potrebni večrazsežnostni pristop in lastna odgovornost ter trajna podpora med vsemi generacijami.
(4b)
Evropsko leto
aktivnega staranja
in solidarnosti med generacijami (2012) bi moralo graditi na izročilu evropskega leta boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) in
evropskega leta prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva
(2011), zaradi česar bi bilo treba spodbujati sinergije med tema evropskima letoma in evropskim letom aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami (2012) (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).
(5)
Vedno večji delež starejših ljudi v Evropi
in povečanje kroničnih obolenj
pomeni, da je še pomembnejše kot kdaj koli doslej spodbujati zdravo staranje
za vse, zlasti za starejše, in podpirati njihovo vitalnost ter dostojanstvo, med drugim tako, da se jim zagotovi dostop do primernega in visoko kakovostnega zdravstvenega varstva, dolgotrajne oskrbe in socialnih storitev ter razvijajo pobude, namenjene preprečevanju zdravstvenih tveganj, povezanih s staranjem
. Zdravo staranje lahko poveča udeležbo starejših ljudi na trgu dela, jim omogoči, da dlje ostanejo aktivni v družbi, izboljša njihovo kakovost življenja in omeji obremenitve sistemov zdravstvenega in socialnega varstva
ter pokojninskih sistemov
.
(6)
Komisija je v sporočilih „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ z dne 12. oktobra 2006,
'Spodbujati solidarnost med generacijami' z dne 10. maja 2007
in „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju 2009)“ z dne
29. aprila 2009
predstavila svoja stališča o demografskih izzivih, s katerimi se sooča Unija, in priložnosti za njihovo obvladovanje.
(6a)
Raznolikost starejših generacij v Evropi se bo še povečala. Zaradi tega je treba aktivno podpirati enake možnosti in spodbujati sodelovanje. Aktivni državljani iz različnih okolij imajo v družbi pomembno povezovalno funkcijo, spodbujajo povezovanje in prispevajo h gospodarstvu.
(7)
Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 22. februarja 2007 sprejeli resolucijo o možnostih in izzivih, ki jih prinašajo demografske spremembe v Evropi: prispevek starejših h gospodarskemu in družbenemu razvoju, ki je poudarila potrebo
tako
po več priložnostih za aktivno udeležbo starejših ljudi,
tudi prek prostovoljnega dela, in poudarila nove gospodarske priložnosti
(„srebrno gospodarstvo“), nastale zaradi večjega povpraševanja s strani starejših ljudi po nekaterih vrstah blaga in storitev ter po pomembnosti pozitivne javne podobe starejših.
(8)
Svet je 8. junija 2009 sprejel sklepe o enakih možnostih za ženske in moške: aktivno in dostojno staranje, v katerih je bilo ugotovljeno, da se starejši moški in ženske, ki si prizadevajo za aktivno življenje in dostojno staranje, po vsej Uniji soočajo z resnimi izzivi, ter državam članicam in Komisiji predlaga številne ukrepe
, med drugim, naj spodbujajo politike aktivnega staranja, ob tem pa upoštevajo različne razmere v različnih državah članicah ter različne izzive, s katerimi se soočajo ženske in moški
.
(9)
Svet je 30. novembra 2009 sprejel sklepe o zdravem in dostojnem staranju, v katerih je povabil Komisijo, da med drugim „oblikuje dejavnosti za boljšo ozaveščenost glede spodbujanja aktivnega staranja, vključno z možnim evropskim letom aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti v letu 2012“.
(10)
Komisija je v Sporočilu z naslovom: „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ z dne 3. marca 2010 poudarila, kako pomembno je, da Unija spodbuja zdravo in aktivno staranje prebivalstva zaradi socialne kohezije in večje produktivnosti.
23. novembra 2010
je Komisija kot del strategije Evropa 2020
sprejela
vodilno pobudo z naslovom: „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta
: evropski prispevek k polni zaposlenost
“, po kateri bi morale države članice zlasti spodbujati politike aktivnega staranja.
Komisija je 16. decembra 2010 sprejela tudi
vodilno pobudo o „Evropski platformi za boj proti revščini
in socialni izključenosti: Evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo“
. Doseganje teh ciljev politike zahteva ukrepanje na vseh vladnih ravneh in s strani različnih nevladnih zainteresiranih strani; ti cilji pa so na ravni Unije lahko podprti z dejavnostmi evropskega leta, ki so namenjene ozaveščanju in spodbujanju izmenjave dobre prakse. Nacionalni koordinatorji bi morali poskrbeti, da so nacionalni ukrepi usklajeni in združljivi s splošnimi cilji evropskega leta. Prav tako bi se morala načrtovati udeležba drugih institucij in zainteresiranih strani.
(11)
Svet je 7. junija 2010 sprejel sklepe o „aktivnem staranju“ in pozval Komisijo,
naj
„nadaljuje priprave na evropsko leto aktivnega staranja leta 2012, ko bo mogoče opozoriti na prednosti aktivnega staranja in njegov prispevek k solidarnosti med generacijami ter seznaniti javnost z obetavnimi pobudami za spodbujanje aktivnega staranja na vseh ravneh“.
(11a)
Evropski parlament je 11. novembra 2010 sprejel resolucijo z naslovom „Demografski izzivi in medgeneracijska solidarnost“, v kateri je države članice pozval, naj aktivno staranje v naslednjih letih določijo kot prednostno nalogo. V resoluciji je bilo tudi poudarjeno, da bi bilo treba v evropskem letu izpostaviti zlasti prispevek starejših k družbi in zagotoviti priložnosti za spodbujanje solidarnosti, sodelovanja in razumevanja med generacijami ter mladim in starejšim omogočiti, da delajo skupaj.
(11b)
Tudi mnenji, ki sta jih pripravila Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij, sta poudarjala pomembnost aktivnega staranja za Evropo, tako da sta med drugim izpostavila vrednost zdravstvenega varstva za vse generacije.
(12)
Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic UL L 308, 24.11.2010, str. 46.
v okviru v okviru smernic 7 in 8 za države članice predlaga povečanje udeležbe delovne sile s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, dvigovanje stopenj zaposlenosti starejših delavcev
s spodbujanjem inovacij
pri organizaciji dela ter povečanje zaposljivosti starejših delavcev z dodatnim izobraževanjem in sodelovanjem v shemah vseživljenjskega učenja. Smernica 10 poudarja potrebo po okrepitvi sistemov socialne varnosti, vseživljenjskega učenja in politik dejavnega vključevanja, da se
ustvarijo priložnosti za ljudi v različnih življenjskih obdobjih, da se zaščitijo pred morebitno revščino in socialno izključenostjo in se okrepi njihovo aktivno sodelovanje v družbi.
(13)
Komisija je v svojem sporočilu „Evropska digitalna agenda“, sprejetem 19. maja 2010, ki je prva vodilna pobuda
Evrope 2020
, poudarila pomembnost
aplikacij in storitev
informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) za prijetno staranje ter predlagala zlasti okrepitev skupnega programa za pomoč okolice pri samostojnem življenju. Evropska digitalna agenda je prav tako predlagala usklajene ukrepe za izboljšanje digitalne pismenosti vseh Evropejcev, vključno s starejšimi, ki prekomerno zastopajo skupino s 150 milijoni državljanov oziroma okoli 30 %
celotnega števila državljanov,
ki niso nikoli uporabili interneta.
Olajšanje dostopa do novih tehnologij in zagotavljanje usposabljanja za njihovo uporabo bi še izboljšalo možnosti starejših.
(13a)
V povezavi s strategijo Evropa 2020 je Komisija v okviru vodilne pobude „Unija inovacij“ predlagala izvajanje inovacijskega partnerstva za aktivno in zdravo staranje. Namen navedenega partnerstva je omogočiti neodvisno, zdravo in daljše življenje državljanom in povečati povprečno število zdravih let življenja za dve leti do leta 2020.
(14)
Komisija izvaja
evropsko strategijo
za invalide
2010-2020
, ki zaradi
pogoste
povezave med invalidnostjo in staranjem vključuje ustrezne ukrepe za starejše ljudi. Relevantni so zlasti ukrepi v zvezi z dostopnostjo na podlagi pristopov „namenjeno vsem uporabnikom“.
Pomembni so ukrepi za podpiranje samostojnega življenja in vključevanja v skupnost, tudi starejših invalidnih oseb, ki potrebujejo visoko raven podpore, imajo večplastne potrebe, so posebej ranljivi in izpostavljeni socialni izključenosti.
Poleg tega so Unija in vse države članice podpisale Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, ki
med drugim
vsebuje določbe, ki so ustrezne za starejše ljudi.
(14a)
Evropski dan medgeneracijske solidarnosti se praznuje vsako leto 29. aprila. Je dobra priložnost, da Unija obnovi svojo zavezanost krepitvi solidarnosti in sodelovanja med generacijami, da bi spodbudila pravično in trajnostno družbo.
(14b)
Ta sklep določa finančni okvir, ki bo osnovni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
.
(15)
Aktivnemu staranju je med drugim namenjenih nekaj skladov, programov in akcijskih načrtov Unije, kot so Evropski socialni sklad Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str.12)
, Evropski sklad za regionalni razvoj Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 210, 31.7.2006, str.1).
, program PROGRESS Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (UL L 315, 15.11.2006, str.1).
, program vseživljenjskega učenja Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (UL L 327, 24.11.2006, str. 45).
in predvsem program Grundtvig, program Zdravje
Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (UL L 301, 20.11.2007, str. 3).
,
posebni programi o IKT ter o družbeno-ekonomskih in humanističnih vedah v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1)
, akcijski načrt „Prijetno staranje v informacijski družbi“, skupni program za pomoč okolice pri samostojnem življenju Odločba št. 742/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic (UL L 201, 30.7.2008, str. 49).
, okvirni program za konkurenčnost in inovacije Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (UL L 310, 9.11.2006, str. 15).
s pilotnimi projekti razporejanja o IKT za prijetno staranje
, pripravljalni ukrep o socialnem turizmu CALYPSO
ter akcijski načrt za mobilnost v mestih. ▌
(15a)
Da bi zagotovili sodelovanje raznovrstnih organizacij, bi bilo treba v evropskem letu kolikor je mogoče olajšati dogodke in operacije manjšega obsega.
(15a)
Na ravni Unije bi bilo treba spodbujati sodelovanje ustreznih mrež v evropskem letu in ga podpreti z ustreznimi viri.
(16)
Ker ciljev evropskega leta države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Uniji in ker se ti cilji zaradi obsega predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Zadeva
Leto 2012 se razglasi za „evropsko leto aktivnega staranja
in solidarnosti med generacijami
“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).
S tem se spodbujata vitalnost in dostojanstvo za vse.
Člen 2 Cilji
Splošni cilj evropskega leta je poenostaviti
oblikovanje kulture aktivnega staranja v Evropi na podlagi družbe za vse starosti
.
V okviru tega bo evropsko leto spodbujalo in podpiralo
prizadevanja držav članic, njihovih regionalnih in lokalnih organov, socialnih partnerjev, civilne družbe in poslovne skupnosti, vključno
z malimi in srednje velikimi podjetji, za spodbujanje
aktivnega staranja ter
boljši razvoj
potenciala prebivalstva v poznih 50. letih
ali starejšega
, katerega število hitro narašča.
Pri tem spodbuja solidarnost in sodelovanje med generacijami ob upoštevanju raznolikosti in enakosti med spoloma. Spodbujanje aktivnega staranja
pomeni oblikovanje boljših priložnosti
za starejše ženske in moške
, da se jim omogoči udeležba na trgu dela, boj proti
revščini, zlasti žensk,
socialni izključenosti,
da se spodbudita prostovoljstvo in aktivna udeležba
v
družinskem življenju ter
družbi ter spodbujanje zdravega staranja
in dostojanstva
.
To pomeni med drugim prilagoditev delovnih pogojev, preprečevanje negativnih starostnih stereotipov in diskriminacije na podlagi starosti, izboljšanje varnosti in zdravja pri delu, prilagajanje sistemov vseživljenjskega učenja potrebam starajoče se delovne sile in ustrezne sisteme socialne zaščite s primernimi spodbudami.
Na podlagi prvega odstavka
so cilji evropskega leta
:
(a)
povečanje splošne ozaveščenosti o pomenu aktivnega staranja
v njegovih različnih razsežnostih in zagotovitev, da se mu nameni vidno mesto na političnem dnevnem redu zainteresiranih skupin na vseh ravneh
, da se poudari uporabni prispevek starejših ljudi k družbi in gospodarstvu
in poveča njegovo vrednotenje, spodbudijo aktivno staranje, solidarnost med generacijami ter vitalnost in dostojanstvo vseh,
ter mobilizira potencial starejših ljudi
ne glede na njihov izvor, ter se jim omogoči samostojno življenje
;
(b)
pospeševanje razprav
, izmenjava informacij
in razvoj vzajemnega učenja med državami članicami in zainteresiranimi stranmi na vseh ravneh, da se spodbujajo politike aktivnega staranja, opredelijo in razširijo primeri dobrih praks ter izboljšajo sodelovanje in sinergije;
(c)
oblikovanje okvira za zaveze in konkretne ukrepe, ki bo
ob sodelovanju civilne družbe, socialnih partnerjev in podjetij ter s posebnim poudarkom na spodbujanju informacijskih strategij Uniji,
državam članicam in zainteresiranim stranem na vseh ravneh omogočil
razvoj inovativnih rešitev, politik in dolgoročnih strategij, vključno z obsežnimi strategijami za obvladovanje staranja, povezanimi z izobraževanjem in delom,
s posebnimi dejavnostmi ter
prizadevanje za posebne cilje
v zvezi z aktivnim staranjem
in medgeneracijsko solidarnostjo
;
(ca)
spodbujanje dejavnosti za preprečevanje diskriminacije na podlagi starosti, premagovanje stereotipov, povezanih s starostjo, in odstranjevanje ovir, zlasti glede zaposljivosti.
Člen 3 Vsebina ukrepov
1.
Ukrepi, ki jih je treba sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje dejavnosti na ravni Unije ter nacionalni, regionalni ali lokalni ravni:
(a)
konference, prireditve in pobude
, ob dejanem sodelovanju zadevnih zainteresiranih strani,
za spodbujanje razprav, večjo ozaveščenost in
spodbujanje zavezanosti posebnim ciljem, kar bo prispevalo k trajnim vplivom
;
(b)
informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje
z uporabo multimedijev
;
(c)
izmenjava informacij, izkušenj in dobre prakse
z uporabo, med drugim, odprte metode usklajevanja in mrež zainteresiranih strani, ki si prizadevajo za dosego ciljev evropskega leta
;
(d)
raziskave in ankete na ravni Unije ali nacionalni ali regionalni ravni ter razširjanje rezultatov
, s poudarkom na gospodarskem in socialnem vplivu spodbujanja aktivnega staranja in aktivnemu staranju prijaznih politik
.
1a.
Pri izvajanju dejavnosti iz odstavka 1 se pozornost nameni vključevanju vseh generacij v dosego ciljev evropskega leta, predvsem z razvijanjem vključujočega pristopa in spodbujanjem sodelovanja starejših in mlajših v skupnih pobudah.
2.
Komisija ali države članice lahko opredelijo druge dejavnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta, ter lahko dovolijo, da se ime evropskega leta uporablja pri promociji navedenih dejavnosti, če prispevajo k doseganju ciljev iz člena 2.
3.
Komisija in države članice v povezavi z izvajanjem evropskega leta
pri vseh svojih dejavnostih
upoštevajo vključevanje načela enakosti spolov.
3a.
Komisija upošteva potencial čezmejnih dejavnosti, ki se odvija na regionalni ali lokalni ravni za uresničevanje ciljev iz člena 2.
3b.
Prizadeva se, da so vse dejavnosti evropskega leta, namenjene širši javnosti, zlahka dostopne vsem, tudi invalidom.
Člen 4 Koordinacija z državami članicami
1.
Vsaka država članica imenuje nacionalnega koordinatorja, ki je odgovoren za sodelovanje zadevne države članice v evropskem letu
, in o tem obvesti Komisijo
.
2.
Nacionalni koordinatorji tudi poskrbijo, da so nacionalne dejavnosti evropskega leta ustrezno koordinirane
ter lahko v tem okviru spodbujajo tudi dejavnosti na lokalni in regionalni ravni in skrbijo za njihovo lažje izvajanje
.
Nacionalni koordinatorji tudi spodbujajo sodelovanje vseh zadevnih zainteresiranih strani, vključno s civilno družbo v dejavnostih evropskega leta.
3.
Države članice se pozove, da do ...
* Dva meseca po začetku veljavnosti tega sklepa.
obvestijo Komisijo o svojem delovnem programu, ki določa podrobnosti o načrtovanih nacionalnih dejavnostih v okviru evropskega leta.
Člen 4a
Sodelujoče države
Pri evropskem letu lahko sodelujejo:
(a)
države članice,
(b)
države kandidatke,
(c)
države Zahodnega Balkana, in
(d)
države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so pogodbenice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru.
Člen 5 Koordinacija na ravni Unije
1.
Komisija izvaja evropsko leto na ravni Unije.
2.
Komisija sklicuje sestanke nacionalnih koordinatorjev z namenom koordiniranja dejavnosti evropskega leta na ravni Unije in izmenjave informacij
in znanja
, vključno z
morebitnimi
zavezami in njihovim izvajanjem v državah članicah.
3.
Komisija omogoča in podpira izvajanje dejavnosti evropskega leta na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim, kjer je to primerno, s predlaganjem novih poti in orodij za dosego ciljev evropskega leta ter njihovo ocenjevanje.
4.
Koordinacija dejavnosti evropskega leta na ravni Unije je prav tako v pristojnosti obstoječih odborov za politike in svetovalnih skupin.
5.
Komisija tudi sklicuje sestanke predstavnikov evropskih organizacij ali organov, ki delujejo na področju aktivnega staranja, z namenom, da ji pomagajo pri vodenju evropskega leta.
6.
Tema evropskega leta je prednostna naloga Komisije pri komunikacijskih dejavnosti njenih predstavništev v državah članicah, in zadevnih glavnih omrežij na ravni Unije, katerih stroški delovanja se krijejo iz splošnega proračuna Unije, v njihovih delovnih programih.
7.
V dejavnosti evropskega leta so vključeni Evropski parlament, države članice, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.
Člen 5a
Finančna in nefinančna podpora
1.
Za dejavnosti določene v členu 3(1), ki se izvajajo na ravni Unije, se lahko sklene pogodba o javnem naročilu ali se dodelijo donacije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.
2.
Po potrebi lahko v skladu z veljavnimi pravili in v okviru njihovih obstoječih možnosti določanja prednostnih nalog evropsko leto podpirajo programi in politike z drugih področij, ki tudi prispevajo k spodbujanju aktivnega staranja, na primer zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, izobraževanje in kultura, zdravstvo, raziskave, informacijska družba, regionalna politika in prometna politika.
3.
Nefinančno podporo lahko Unija dodeli za dejavnosti, ki jih izvajajo javne ali zasebne organizacije v skladu s členom 3(2).
Člen 5b
Proračunska sredstva
1.
Finančni okvir za izvajanje tega sklepa na ravni Unije, zlasti za dejavnosti iz člena 3(1), za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012, je 5 000 000 EUR.
2.
Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
Člen 6 Doslednost in dopolnjevanje
Komisija, skupaj z državami članicami zagotovi, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z drugimi programi in pobudami Unije ter nacionalnimi in regionalnimi programi in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta.
Člen 6a
Mednarodno sodelovanje
Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost prizadevanja Unije za spodbujanje aktivnega staranja.
Člen 7 Vrednotenje
1.
Komisija do 30. junija 2014 Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo
, ki vsebuje celovito oceno
pobud iz tega sklepa
, s podrobnostmi o izvajanju in rezultatih, ki bo podlaga prihodnjim politikam, ukrepom in dejavnostim Unije na tem področju
.
2.
Poročilo iz odstavka 1 vsebuje tudi informacije o tem, kako je bilo načelo enakosti med spoloma vključeno v dejavnosti evropskega leta in kako je zagotovljena dostopnost teh dejavnosti za invalide.
3.
Poročilo iz odstavka 1 poudarja tudi, kako je evropsko leto proizvedlo trajne učinke pri spodbujanju aktivnega staranja v Uniji.
Člen 8 Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v
Uradnem listu Evropske unije
.
Člen 9 Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V …,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA
Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v zvezi s proračunom
Kot pri členu 5b je finančni okvir za izvajanje evropskega leta najmanj 5 000 000 EUR. 2,3 milijona EUR bo porabljenega iz proračuna za leto 2011, brez uporabe razpoložljivih razlik, zlasti za financiranje komunikacijskih dejavnosti in konferenc EU za evropsko leto, ter najmanj 2,7 milijonov EUR, ki bodo prerazporejeni iz obstoječih sredstev brez uporabe razpoložljivih razlik, bo rezervirano in zabeleženo v proračunski vrstici v osnutku proračuna za leto 2012.
