Pregled dogodkov - Strasbourg, 14. do 16. julij 2009
2009-07-09 - 16:47
Ustanovitveno zasedanje 7. zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta bo namenjeno predvsem volitvam novega predsedstva institucije - predsednika, 14 podpredsednikov in 6 kvestorjev - oblikovanju parlamentarnih odborov ter pregledu zaključkov junijskega Evropskega sveta in predstavitvi programa švedskega predsedstva Sveta EU. Polletni program predsedovanja Švedske Uniji do konca leta 2009 bo v sredo popoldne predstavil premier Fredrik Reinfeldt.
Čeprav se bo tokratno zasedanje izjemoma začelo šele v torek, bo že v ponedeljek popoldne od 15:30 do 16h pred stavbo LOW Evropskega parlamenta v Strasbourgu potekal koncert v pozdrav novim evropskim poslancem ter ob 30-letnici prvih neposrednih evropskih volitev .
Glasbeniki strasbourškega simfoničnega orkestra bodo zaigrali uverturo iz opere Moč usode Giuseppeja Verdija in Odo radosti iz 9. simfonije Ludwiga van Beethovna. Pripadniki Eurocorpsa, skupnega evropskega vojaškega korpusa, ki ima svoje poveljstvo v Strasbourgu, bodo ob tem slovesno dvignili evropsko zastavo.
Torek bo od dopoldneva do večera namenjen volitvam predsednika in 14 podpredsednikov Parlamenta . Za volitve predsednika so predvideni največ štirje, za volitve podpredsednikov pa največ trije krogi glasovanja.
Prva razprava na dnevnem redu v sredo bo namenjena zaključkom junijskega Evropskega sveta in pregledu polletne dejavnosti češkega predsedstva Svetu EU, ki ga bo predstavil češki premier Jan Fischer . Zatem bo švedski premier Fredrik Reinfeldt poslancem predstavil program predsedstva njegove države Uniji za drugo polovico leta 2009 .
Opoldne bosta sledila prvi krog volitev 6 kvestorjev Parlamenta in glasovanje o številčni sestavi parlamentarnih odborov . V popoldanskem delu bo potekal morebitni drugi krog volitev kvestorjev. Pozno popoldne se bo Parlament tudi seznanil s predlogi konference predsednikov (vodje političnih skupin) za imenovanja v parlamentarne odbore .
Zasedanje se bo zaključilo v četrtek , ko bodo poslanci glasovali o sestavi parlamentarnih odborov , nekateri pa se bodo že dopoldne tudi sestali na svojih ustanovitvenih sejah . Preostali odbori bodo imeli ustanovitvene seje v ponedeljek, 20. julija, v Bruslju. 20090629BRI57511
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Volitve in imenovanja
2009-07-09 - 16:47
Evropski poslanci bodo v torek, 14. julija, izvolili svojega predsednika, ki bo funkcijo opravljal dve leti in pol, do polovice 7. zakonodajnega obdobja Evropskega parlamenta januarja 2012. Novi predsednik bo že 13. predsednik Parlamenta po letu 1979, odkar so poslanci v državah članicah EU voljeni neposredno, ter 27. predsednik te institucije, odkar je leta 1952 začela delovati skupščina Evropske skupnosti za premog in jeklo, predhodnica današnjega parlamenta. Kot določa poslovnik, poslanci na začetku in ob polovici zakonodajnega obdobja izvolijo predsedstvo Evropskega parlamenta: predsednika, 14 podpredsednikov in 6 kvestorjev. Dosedanji predsednik Hans-Gert Pöttering bo imel svoj zadnji nagovor poslancem v torek, ob začetku zasedanja, in bo tudi vodil sejo do izvolitve svojega naslednika.
Kandidaturo za položaj predsednika sta doslej napovedala dva poslanca, vendar seznam še ni zaključen, saj se rok za vložitev kandidature izteče v ponedeljek, 13. julija, ob 18. uri. Za položaj se bosta najverjetneje potegovala:
- Jerzy BUZEK (EPP, PL)
- Eva-Britt SVENSSON (GUE/NGL, SE)
Vložitev kandidatur in izvedba glasovanja
Kandidate za položaje predsednika, podpredsednikov in kvestorjev predlaga politična skupina ali najmanj 40 poslancev. Pred začetkom prvega kroga tajnega glasovanja imajo kandidati nastopne govore, volitve pa za razliko od za Evropski parlament običajnega elektronskega glasovanja potekajo na "klasičen" način: s papirnatimi glasovnicami in volilno skrinjico. Za izvolitev je potrebna absolutna večina (polovica + en glas) veljavnih oddanih glasov.
Če nihče od kandidatov za predsednika ni izvoljen v prvem krogu, se po enakem pravilu izvede še drugi in - če je treba - tretji krog glasovanja. Če nihče od kandidatov tudi v tretjem krogu ne zbere zahtevane večine, se v četrti krog uvrstita prvo- in drugouvrščeni kandidat, zmagovalec pa je tisti z največ zbranimi glasovi. V primeru, če bi oba zbrala enako število glasov, bi bil za predsednika razglašen starejši kandidat. Od dosedanjih 12 predsednikov neposredno izvoljenega parlamenta jih je bilo 7 izvoljenih v prvem krogu, dva v drugem, dva v tretjem, le enkrat pa je bilo treba izvesti četrti krog glasovanja.
Podpredsedniki in kvestorji (svetovalci v predsedstvu parlamenta, ki so odgovorni za upravne in finančne zadeve) so izvoljeni po podobnem postopku: absolutna večina v prvem in (morebitnem) drugem krogu ter relativna večina v tretjem krogu. Podpredsedniki so lahko izvoljeni tudi z aklamacijo, če kandidatov ni več kot 14.
Pristojnosti predsednika parlamenta
Predsednik vodi delo Parlamenta in njegovih teles, za kar ima vsa potrebna pooblastila, in zagotavlja, da postopki potekajo pravilno. Na plenarnih zasedanjih odpira, prekine in zaključi seje, odloča o dopustnosti predlogov sprememb, vprašanjih Svetu in Komisiji ter o skladnosti poročil s poslovnikom. Seje vodi tako, da vzdržuje red, daje besedo razpravljavcem, zaključuje razprave, daje zadeve na glasovanje in razglaša izide glasovanj ter odborom posreduje vsa sporočila, ki jih zadevajo. V razpravi pa lahko predsednik govori le, če jo povzame ali poslance opomni na red. Kadar želi sodelovati v razpravi, mora predsedniško mesto zapustiti in se nanj vrniti šele po koncu razprave.
Predsednik tudi zastopa Parlament v mednarodnih odnosih, ob slavnostnih priložnostih in v upravnih, sodnih ali finančnih zadevah. Med drugim sodeluje na zasedanjih Evropskega sveta, kjer predstavlja stališča parlamenta; podpisuje proračun EU po njegovem sprejemu v drugem branju in skupaj s predstavnikom predsedujoče države Svetu EU podpisuje zakonodajne dokumente, sprejete v postopku soodločanja.
Med pristojnosti predsednika Parlamenta je tudi vodenje dveh organov odločanja v EP: konference predsednikov (vodje političnih skupin), ki odloča o dnevnem redu zasedanj, programu dela in sestavi parlamentarnih odborov ter predsedstva , kjer poleg njega še 14 podpredsednikov in 6 kvestorjev sprejema odločitve o administrativnih, organizacijskih in finančnih zadevah institucije.
Predsedniki Evropskega parlamenta od 1952 do 1979
1952 - 1954 Paul-Henri SPAAK (Soc, BE)
1954 Alcide DE GASPERI (CD, IT)
1954 - 1956 Giuseppe PELLA (CD, IT)
1956 - 1958 Hans FURLER (CD, DE)
1958 - 1960 Robert SCHUMAN (CD, FR)
1960 - 1962 Hans FURLER (CD, DE)
1962 - 1964 Gaetano MARTINO (L, IT)
1964 - 1965 Jean DUVIEUSART (CD, BE)
1965 - 1966 Victor LEEMANS (CD, BE)
1966 - 1969 Alain POHER (CD, FR)
1969 - 1971 Mario SCELBA (CD, IT)
1971 - 1973 Walter BEHRENDT (Soc, DE)
1973 - 1975 Cornelis BERKHOUWER (L, NL)
1975 - 1977 Georges SPENALE (Soc, FR)
1977 - 1979 Emilio COLOMBO (CD, IT)
Predsedniki Evropskega parlamenta od 1979
1979 - 1982: Simone VEIL (LDR, FR)
1982 - 1984: Pieter DANKERT (PES, NL)
1984 - 1987: Pierre PFLIMLIN (EPP, FR)
1987 - 1989: Lord (Henry) PLUMB (ED, UK)
1989 - 1992: Enrique Baron CRESPO (PES, ES)
1992 - 1994: Egon KLEPSCH (EPP, DE)
1994 - 1997: Klaus HÄNSCH (PES, DE)
1997 - 1999: Jose Maria GIL ROBLES (EPP, ES)
1999 - 2002: Nicole FONTAINE (EPP-ED, FR)
2002 - 2004: Pat COX (ELDR, IE)
2004 - 2007: Josep BORELL FONTELLES (PES, ES)
2007 - 2009: Hans-Gert PÖTTERING (EPP-ED, DE)
Naloge podpredsednikov
Podpredsedniki nadomeščajo predsednika parlamenta pri opravljanju njegovih nalog, še posebej med plenarnimi zasedanji, kjer tudi vodijo seje in razprave. Predsednik jih lahko pooblasti za opravljanje katere koli od svojih nalog, večinoma pa se specializirajo za različna delovna področja.
Predsedstvo Evropskega parlamenta
Sestavljajo ga predsednik, 14 podpredsednikov in 6 kvestorjev, ki pa so člani s posvetovalno pistojnostjo. Če je izid glasovanja v predsedstvu neodločen, je odločilen glas predsednika. Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance in notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in delovnih teles. Odloča o vodenju sej, sprejema kadrovski načrt generalnega sekretariata in akte glede pravnega in finančnega položaja uradnikov ter drugih uslužbencev. Predsesdstvo tudi pripravlja predhodni predlog načrta odhodkov Parlamenta, odloča o sejah odborov izven običajnih krajev dela, predstavitvah ter študijskih in raziskovalnih obiskih poslancev poročevalcev ter imenuje generalnega sekretarja Parlamenta.
Konferenca predsednikov
Člani organa so sestavljajo predsednik Parlamenta in predsedniki političnih skupin, o zadevah, ki so nanje naslovljene pa vedno poskušajo doseči soglasje. Kadar soglasja ni moč doseči, se pri glasovanju upošteva ponderirana "teža" posamezne politične skupine glede na število njenih članov. Konferenca sprejema odločitve v zvezi z organizacijo dela Parlamenta in zakonodajnim načrtom dela ustanove, pristojna je tudi za odnose z drugimi institucijami in organi Evropske unije ter z nacionalnimi parlamenti držav članic. Na konferenci se pred vsakokratnim plenarnim zasedanjem sprejme osnutek dnevnega reda, pristojna pa je tudi za sestavo in pristojnosti parlamentarnih odborov ter delegacij
Politične skupin e
Poslanci lahko glede na svojo pripadnost oblikujejo skupine. Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni najmanj v četrtini držav članic (trenutno 7 držav), najmanjše število poslancev, potrebnih za oblikovanje politične skupine, pa je 25.
Poslanci, ki ne pripadajo nobeni politični skupini, imajo na razpolago sekretariat. Podrobno ureditev ter položaj in parlamentarne pravice teh poslancev določi predsedstvo.
Odbori
V sredo bodo poslanci glasovali o predlogu Konference predsednikov glede številčne sestave parlamentarnih odborov, v četrtek pa bodo izvolili njihove člane. V prejšnjem mandatu je bilo stalnih parlamentarnih odborov 20, število bo ostalo nespremenjeno tudi vnaprej.
Delovna področja in pristojnosti posameznih odborov so podrobneje določena s sklepom Parlamenta, sprejetim 6. maja 2009. Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0348 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Novi Evropski parlament: sestava in številke
2009-07-09 - 16:47
Zbrani podatki so začasni (redakcija zaključena 9. julija 2009) in se lahko še spremenijo. Nekateri izvoljeni poslanci ne nameravajo prevzeti mandata. Vnovič izvoljeni in novoizvoljeni poslanci
vnovič izvoljeni poslanci 50,14 odstotka
novoizvoljeni poslanci 49,86 odstotka
največji delež vnovič izvoljenih 80 odstotkov (Malta)
največji delež novoizvoljenih 75 odstotkov (Litva)
Slovenija 42,86% : 57,14%
Spolna struktura
ženske 35,19 odstotka (31,21% v EP 2004-2009)
moški 64,81 odstotka (68,79% v EP 2004-2009)
največji delež žensk 61,54 odstotka (Finska)
najnižji delež žensk 0 (Malta)
Slovenija 28,57% : 71,43%
Starost
najmlajša poslanka Emilie Turunen, Danska, rojena 13.5.1984 (25 let)
najstarejši poslanec Ciriaco De Mita, Italija, rojen 2. 2. 1928 (81 let)
najmlajša slovenska poslanka Tanja Fajon, rojena 9. 5. 1971 (38 let)
najstarejši slovenski poslanec Ivo Vajgl, rojen 3. 3. 1943 (66 let)
Največ zbranih preferenčnih glasov na volitvah
Silvio Berlusconi, Italija 2,7 milijona glasov (8,25 odstotka vseh oddanih glasov)
Simon Busuttil, Malta 27,72 odstotka vseh oddanih glasov (68.782 glasov)
Slovenija
Milan Zver 70.015 glasov (56,75 odstotka glasov za listo)
Jelko Kacin 69,29% glasov za listo (36.868 glasov)
Evropski komisarji, izvoljeni za poslance Evropskega parlamenta
Danuta Hübner, Poljska
Meglena Kuneva, Bolgarija
Louis Michel, Belgija
Viviane Reding, Luksemburg
Nekdanji predsednik, izvoljen za poslanca Evropskega parlamenta
Rolandas Paksas, Litva
Nekdanji premierji, izvoljeni za poslance Evropskega parlamenta
Jerzy Buzek, Poljska
Jean-Luc Dehaene, Belgija
Ciriaco De Mita, Italija
Ivars Godmanis, Latvija
Anneli Jäätteenmäki, Finska
Lojze Peterle, Slovenija
Teodor Stolojan, Romunija
Guy Verhofstadt, Belgija
Neodvisni kandidati, izvoljeni za poslance Evropskega parlamenta
Elena Basescu, Romunija (4,22 odstotka oddanih glasov)
Marian Harkin, Irska (17,12 odstotka vseh oddanih glasov)
Indrek Tarand, Estonija (25,81 odstotka vseh oddanih glasov)
Število strank in gibanj v Parlamentu 165 (182 v EP 2004-2009)
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Pogled naprej
2009-07-09 - 16:47
Novi Parlament bo v prihodnjih mesecih obravnaval zakonodajne predloge iz programa Komisije in dolgoročnega načrta Evropske unije. Največ pozornosti bo predvidoma namenjene gospodarskim temam ter okolju in podnebnim spremembam. 1. Ekonomske in monetarne zadeve
Hedge skladi: po sprejetju zakonodaje o solventnosti kapitalskih družb v prejšnjem mandatu bodo poslanci sedaj obravnavali pravila, ki bodo določila kapitalske zahteve za vse vrste finančnih institucij, vključno s hedge skladi.
Nadzor finančnih institucij: razprava o oblikovanju nadzornega organa na evropski ravni ali ohranitvi pristojnosti nacionalnih regulatorjev se bo nadaljevala. Zakonodajni predlog Komisije bo predvidoma pripravljen jeseni.
Izplačila nagrad v finančnem sektorju: Komisija predlaga sprejem priporočila, da naj nagrajevanje odgovornih oseb na vodilnih položajih v finančnih institucijah ne bi spodbujalo pretiranih tveganj, moralo pa bi biti tudi usklajeno z dolgoročnimi interesi teh ustanov. V skladu z novim priporočilom naj bi bila zagotovljena javnost podatkov o plačah, dodatkih in določilih o ukrepih v primeru finančnega neuspeha v pogodbah o zaposlitvi predsednikov uprav družb, ki kotirajo na borzah.
2. Podnebne spremembe, okolje, energetika
Revizija sistema trgovanja z izpusti naj bi po sprejemu mednarodnega sporazuma o emisijah, ki naj bi začel veljati leta 2012, določila količine izpustov CO2 za posamezno članico EU.
Industrijske emisije: Parlament je spomladi 2009 podprl predlog ostrejših predpisov glede industrijskih izpustov in inšpekcij ter skupnih pravil o omejitvah emisij dušikovega oksida in žveplovega dioksida. Skupno stališče Sveta bodo poslanci najverjetneje obravnavali oktobra.
Energetska učinkovitost zgradb: drugo branje predloga za izboljšanje učinkovitosti novih in obstoječih zgradb. Parlament je v prvem branju podprl predlog, da bi morale biti stavbe, zgrajene po letu 2019, energetsko čimbolj nevtralne.
Oznake energetske učinkovitosti: sistem označevanja energetske učinkovitosti izdelkov po sistemu A-G naj bi se razširil na vse izdelke, ki potrebujejo energijo za svoje delovanje ter na izdelke, namenjene varčevanju z energijo (npr. izolacijski materiali).
Električni odpadki: Komisija predlaga prenovo direktive o odpadni električni in elektronski opremi ter direktive o uporabi strupenih snovi pri izdelavi teh aparatov.
Varovanje tal: predlagana direktiva naj bi združila predpise in ukrepe za varovanje prsti, ki so sedaj del zakonodaje o odpadkih, pesticidih in varstvu narave.
3. Promet
Evrovinjete: odločitev o spremembah zakonodaje, ki bi državam članicam omogočala, da obračunavajo tudi okoljsko obremenitve, ki jo povzročajo težka tovorna vozila, je sedaj v rokah Sveta EU, nato pa bo Parlament obravnaval predlog nove zakonodaje v drugem branju.
Železnice: izboljšanje mednarodnih železniških storitev z odpravo še obstoječih ovir bo vsebina predloga, ki ga bo Komisija jeseni vložila v zakonodajni postopek. Na dnevnem redu bodo tudi pravila za upravljanje tovornih koridorjev.
Inteligentni transportni sistemi: direktiva o uporabi informacijskih in komunikacijskih tehnologij za več varnosti na cestah in zmanjšanje zastojev je že dobila podporo v prvem branju. Dopolnila o boljši zaščiti pešcev in kolesarjev bodo še predmet obravnave v drugem branju.
4. Varstvo potrošnikov
Označevanje živil: predlog Komisije predvideva jasnejše oznake o vsebnosti soli, sladkorja in maščob ter obvezno označevanje hranilne vrednosti. Informacije o alergenih bi morale biti na voljo tudi za hrano, ki je naprodaj v restavracijah, na pakiranih živilih pa naj bi bile tudi informacije o državi izvora.
5. Zdravje
Mobilnost bolnikov: zakonodajni predlog bo Parlament dobil v drugo branje po sprejetju skupnega stališča Sveta. Predvideva jasnejše pogoje za uveljavljanje pravice do zdravljenja v drugi državi članici in pravila o plačilu oziroma povrnitvi stroškov.
Presaditve organov: direktiva naj bi poenotila pravila za izvedbo postopkov darovanja in varne presaditve organov znotraj EU ter enostavnejšo in hitrejšo izmenjavo med članicami.
Farmacevtska zakonodaja: sveženj zakonodaje z ukrepi proti ponarejanju in nezakoniti prodaji zdravil ter za boljši nadzor in več informacij o porabi zdravil z receptom.
6. Zaposlovanje in sociala
Porodniški dopust: minimalni obvezni porodniški dopust naj bi se po predlogu Komisije podaljšal s 14 na 18 tednov, parlamentarni odbor pa se je zavzemal za 20 tednov in 2 tedna obveznega očetovskega dopusta. Parlament prejšnjega sklica o tem predlogu ni glasoval.
Delovni čas: ker Svet in Parlament nista dosegla soglasja o spremembah zakonodaje, bo Komisija morda pripravila nov predlog, ki bo opredelil vprašanje dežurstev, saj trenutna zakonodaja ni v skladu z razsodbami Evropskega sodišča.
Pokojninske pravice: nova zakonodaja naj bi povečala mobilnost zaposlenih z oblikovanjem minimalnih pogojev za dokup pokojninske dobe, kar bi preprečilo izničenje pravic ob zamenjavi delovnega mesta v drugi državi. Svet še ni sprejel skupnega stališča o predlogu, ki ga je Parlament podprl v prvem branju junija 2007.
7. Državljanske svoboščine
Kazni za spolne napade na mladoletnike: Komisija predlaga uskladitev zakonodaj, vključno s kaznovanjem prestopnikov za spolne napade, ki so storjeni izven EU.
Varovanje podatkov pred spletnimi napadi: evropska zakonodaja naj bi opredelila spletne napade na informacijske sisteme in ukrepe za dodatno varovanje podatkov.
Spletni dostop: Parlament vztraja, da je dostop do spleta temeljna pravica, ki ne sme biti okrnjena brez odločbe sodišča.
8. Zunanji odnosi in širitev
Kandidatke za vstop v EU: Hrvaška, Turčija in nekdanja jugoslovanska republika Makedonija so uradne kandidatke, o njihovem napredku in končni potrditvi morebitne pridružitve Uniji pa bo Parlament razpravljal tudi v novem mandatu. Oktobra bo Komisija predstavila svoja poročila o napredku treh kandidatk in potencialnih kandidatk - Albanije, Bosne in Hercegovine, Črne gore, Srbije in Kosova.
Partnerstvo in sodelovanje z Rusijo: nov sporazum z Rusijo bo predmet formalne potrditve v postopku soglasja v Parlamentu.
Sporazumi o gospodarskem partnerstvu: postopek soglasja je predviden tudi za 76 sporazumov z državami Afrike, Karibov in Pacifika (ACP).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
