Pregled dogodkov - Strasbourg, 10. do 13. marec 2008
2008-03-06 - 19:20
Osrednji dogodek tokratnega plenarnega zasedanja Evropskega parlamenta bo počastitev 50. obletnice prve seje Parlamenta - zabava za rojstni dan bo v sredo popoldne. Istega dne dopoldne se bodo poslanci seznanili s pripravami na spomladanski Evropski svet, v torek pa bodo predstavniki Komisije predstavili strategijo evropskih politik za prihodnje leto. Na slavnostnem delu seje v torek opoldne bo pred Parlamentom estonski predsednik Toomas Hendrik Ilves.
Ponedeljek, 10. marec Zasedanje se bo začelo z izjavo predsednika Parlamenta o razmerah v Gazi.
V večernem delu zasedanja bodo poslanci med drugim obravnavali predlog uredbe o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva. Nova opredelitev ter izvajanje skupnih varnostnih določil in standardov naj bi zagotovila visoko raven varnosti v zračnem prometu po vsej Uniji, uredba pa prvič opredeljuje tudi pravila za oborožene častnike za varovanje med letom (poročilo COSTA).
Torek, 11. marec Dopoldne bosta potekali dve zakonodajni razpravi. Najprej bo Komisija Parlamentu predstavila strategijo politik za leto 2009, kjer so prednostne naloge so usmerjene k državljanom: ustvarjanje rasti in delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam, skupna politika priseljevanja, boljša pravna ureditev in obveščanje o Evropi.
Pred opoldanskimi glasovanji bodo poslanci obravnavali še predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ki bo uvedel skupnosti znanja in inovacij. Inštitut bo predvidoma začel delovati že letos poleti (poročilo PAASILINA). Opoldne bo Parlament na slavnostni seji med svojim uradnim obiskom nagovoril Toomas Hendrik Ilves, predsednik Republike Estonije, sicer nekdanji evropski poslanec.
Popoldne se bodo zakonodajne razprave nadaljevale. Poslanci bodo obravnavali predlog za prostovoljno zvišanje mlečnih kvot (poročilo JEGGLE) in poročilo o "zdravstvenem stanju" skupne kmetijske politike. Odbor za kmetijstvo podpira nadaljevanje reforme in nasprotuje zmanjšanju proračuna za kmetijstvo, saj so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna (poročilo GOEPEL ). V razpravi bo sodeloval tudi slovenski minister za kmetijstvo Iztok Jarc.
Sreda, 12. marec Osrednja razprava bo namenjena pripravam na Evropski svet , ki bo 13. in 14. marca v Bruslju. Glavne teme vrha evropskih voditeljev bodo zagon novega cikla Lizbonske strategije, stabilnost finančnih trgov, integrirana energetska in podnebna politika in zunanji odnosi.
Popoldne bo Evropski parlament na slavnostni seji počastil 50 let delovanja. Takratna Evropska parlamentarna skupščina, ki je imela le posvetovalno moč, se je namreč prvič sestala 19. marca 1958 v Strasbourgu. Poslancem in visokim gostom bodo spregovorili predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering, predsednik Evropske komisije José Manuel Baroso in predsedujoči Evropskemu svetu, predsednik Vlade Republike Slovenije, Janez Janša.
V večernih urah bodo poslanci med drugim razpravljali o predlogu sklepa za oblikovanje skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z naslovom "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju", ki naj bi starejšim in starostnikom izboljšal kakovost življenja z uporabo cenovno dostopnih ter učinkovitejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij (poročilo GILL).
Sledili bosta poročilo o predlogu za spremembo sistema obdavčitev dizelskega goriva in izenačitvi najnižje trošarinske stopnje s tistimi za bencin (poročilo SCHMIDT) ter poročilo o oblikovanju svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, ki naj bi spodbujal energetsko učinkovitost, prihranke energije in obnovljive virov energije ter zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v državah v razvoju (poročilo TURMES).
Četrtek, 13. marec Dopoldne bodo poslanci razpravljali o izzivih politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice. Države, ki so vstopile v Unijo leta 2004, so se namreč zavezale, da bodo do leta 2010 dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 odstotka BND (poročilo BUDREIKAITĖ)
Popoldne se bo zasedanje zaključilo z razpravo o kršitvah človekovih pravic po svetu. Parlament bo med drugim sprejemal resoluciji o razmerah v Rusiji in v Armeniji. 20080219BRI21798
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Petdeset let Evropskega parlamenta
2008-03-06 - 19:20
Evropski parlament slavi v marcu 50 let delovanja. Takratna Evropska parlamentarna skupščina, ki je imela le posvetovalno moč, se je namreč prvič sestala 19. marca 1958 v Strasbourgu. V petih desetletjih se je iz skupščine s 142 imenovanimi člani in štirimi jeziki razvil neposredno izvoljeni parlament, ki ima zakonodajne pristojnosti ter 23 uradnih jezikov. Leta 2008 Parlament soodloča o široki paleti zakonodaje, sprejema proračun Evropske unije in nadzoruje delo Komisije. Po predvideni ratifikaciji Lizbonske pogodbe bo zakonodajna moč parlamenta še večja, na volitvah leta 2009 pa bo vanj izvoljenih 751 poslancev.
Parlament bo zgodovinsko obletnico počastil na slavnostni seji v sredo, 12. marca. Poslancem in visokim gostom bodo spregovorili predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering, predsednik Evropske komisije José Manuel Baroso in predsedujoči Evropskemu svetu, predsednik Vlade Republike Slovenije, Janez Janša. Govorom bo sledil kratek koncert Evropskega mladinskega orkestra, nato pa se bo praznovanje rojstnega dne s torto in zdravicami preselilo iz plenarne dvorane.
Ob 50. obletnici delovanja Parlamenta je Generalni direktorat za komuniciranje pripravil informativni material, ki bo na voljo predstavnikom medijev:
- 60 minutni video izbor arhivskih posnetkov iz zgodovine Evropskega parlamenta, vključno s posnetki vseh predsednikov;
- avdio izbor 15 ključnih govorov ali izjav s parlamentarnih zasedanj;
- 50 fotografij, ki predstavljajo 50 let in vse dosedanje predsednike Parlamenta.
Slavnostna seja - Praznovanje petdesete obletnice Evropskega parlamenta
Sreda, 12. marec 2008 Povezava na strežnik FTP z avdio in video materialom ob 50. obletnici Evropskega parlamenta 50 let Evropskega parlamenta - pristojnosti, sprejemanje zakonodaje, predsedniki in volitve
SL
1
LINK
ftp://ftpeps01.europarl.eu.int/epavvideo/archives/50ansPE/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080226BKG22350 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Letna strategija politik za leto 2009
2008-03-06 - 19:20
Predstavniki Komisije bodo v Parlamentu v torek dopoldne predstavili strategijo evropskih politik za leto 2009. Prednostne naloge so usmerjene k državljanom: ustvarjanje rasti in delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam, skupna politika priseljevanja, boljša pravna ureditev in obveščanje o Evropi. Sporočilo Komisije je prvi korak v pripravi predloga proračuna za prihodnje leto, saj prinaša tudi oceno finančnih sredstev za izvajanje nekaterih politik in predlog spremembe glede na sedaj predvideno višino sredstev v večletnem finančnem okvirju.
Komisija za leto 2009, ki bo sicer volilno leto in zadnje leto mandata sedanje ekipe evropskih komisarjev, načrtuje predstavitev ali izvajanje okoli 80 ukrepov na 26 različnih področjih.
Izjava Komisije - Strateška politika za leto 2009
Razprava: torek, 11. marec 2008 Letna strategija politik za leto 2009
SL
1
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0072:FIN:SL:PDF
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Estonski predsednik v Evropskem parlamentu
2008-03-06 - 19:20
Poslance Evropskega parlamenta bo v torek opoldne na slavnostni seji med svojim uradnim obiskom nagovoril estonski predsednik Toomas Hendrik Ilves, sicer nekdanji evropski poslanec. Predsednik Ilves je bil na položaj izvoljen v estonskem parlamentu, svoj petletni mandat pa je začel 9. oktobra 2006. Pred tem je bil poslanec Evropskega parlamenta v politični skupini evropskih socialdemokratov.
Rodil se je leta 1953 v Stockholmu, kjer sta bila njegova starša begunca iz Estonije, ki je bila tedaj del Sovjetske zveze. Odraščal je v ZDA, kjer je tudi diplomiral in magistriral iz psihologije. V osemdesetih letih je bil novinar ter kasneje urednik estonske redakcije radia Svobodna Evropa v Münchnu, po razglasitvi neodvisnosti Estonije pa se je preselil v domovino svojih staršev in začel diplomatsko ter politično kariero.
V zgodnjih devetdesetih je bil veleposlanik v Washingtonu, nato pa zunanji minister. Leta 2002 je bil izvoljen v estonski parlament, po vstopu Estonije v Evropsko unijo pa je junija 2004 kandidiral na evropskih volitvah in bil izvoljen za evropskega poslanca. Z izvolitvijo za predsednika republike je vrnil poslanski mandat.
Toomas Hendrik Ilves je poročen in ima iz dveh zakonov tri otroke.
Slavnostna seja: Estonija
Nagovor Toomasa Hendrika Ilvesa, predsednika Republike Estonije
Tore, 11. marec 2008 Pogovor z estonskim predsednikom Toomasom Ilvesom: "Nove države članice so odprte za velike spremembe" Predsednik Republike Estonije - uradna spletna stran (v angleščini)
SL
2
LINK
http://www.president.ee/en/president/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070705STO08857 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Priprave na spomladanski Evropski svet
2008-03-06 - 19:20
V sredo dopoldne bodo predstavniki Komisije in Sveta EU evropskim poslancem predstavili program ter priprave na Evropski svet, ki bo potekal 13. in 14. marca v Bruslju. Glavne teme srečanja na vrhu voditeljev držav in vlad 27 članic Evropske Unije bodo:
- zagon novega cikla Lizbonske strategije (za obdobje 2008-2010);
- stabilnost finančnih trgov;
- integrirana energetska in podnebna politika;
- zunanji odnosi.
Na začetku vrha bo udeležence nagovoril predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering.
V Strasbourgu bo evropskim poslancem v imenu Predsedstva Sveta EU stališča predstavil državni sekretar za evropske zadeve Janez Lenarčič, v razpravi pa bodo sodelovali tudi predsedniki vseh političnih skupin.
Izjavi Sveta in Komisije - Priprave na Evropski svet (Bruselj, 13. in 14. marec 2008)
Razprava: sreda, 12. marec 2008 Spletna stran predsedstva Sveta EU
SL
1
LINK
http://www.eu2008.si/si/index.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Promet
Skupna varnostna pravila v civilnem letalstvu
2008-03-06 - 19:20
Evropski parlament bo v tretji obravnavi postopka soodločanja predvidoma potrdil kompromisni predlog uredbe o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva. Nova opredelitev ter izvajanje skupnih varnostnih določil in standardov naj bi zagotovila visoko raven varnosti v zračnem prometu po vsej Uniji, uredba pa prvič opredeljuje tudi pravila za oborožene častnike za varovanje med letom. Poročevalec Paolo COSTA (ALDE, IT) je sporazum s Svetom EU o predlogu uredbe označil za "ravnotežje med ukrepi proti terorizmu in pravicami potnikov". Obenem nova pravila tudi jasno določajo načela financiranja in preglednosti varnostnih ukrepov. Kot nadgradnjo zakonodaje mora Evropska komisija do konca letošnjega leta pripraviti posebno poročilo o ukrepih za zagotavljanje neokrnjene konkurence med letališči in med letalskimi prevozniki, kakor tudi za varstvo potrošnikov.
Varnostni programi in ukrepi
Uredba bo od držav članic zahtevala, da pripravijo nacionalne varnostne programe z opisom vseh varnostnih ukrepov, te ukrepe pa bodo morale s svojimi "pod-programi" nato izvajati upravljavci letališč in letalski prevozniki.
Varnostni ukrepi med drugim zajemajo zahteve in postopke za preglede potnikov in prtljage, seznam prepovedanih predmetov, nadzor dostopa do delov letališča in letal, varnostno preverjanje in preiskave letal ter tudi o ukrepih med samim poletom.
Z novo zakonodajo so tako prvič določeni skupni evropski ukrepi o preprečevanju vstopa v pilotsko kabino, o ravnanju s potencialno težavnimi potniki ter o pristojnostih častnikov za varovanje med letom.
Članice EU se bodo lahko odločile tudi za strožje ukrepe od predpisanih, vendar bodo morali biti ti ustrezni, objektivni, nediskriminatorni in sorazmerni tveganju, zaradi katerega bodo sprejeti.
Častniki za varovanje med letom
Države, ki se bodo odločile, da zaposlijo osebe za zaščito letal in potnikov (častnike za varovanje med letom), jim bodo morale podeliti posebno licenco, ki bo potrdilo, da so bili izbrani po posebnem postopku in bodo za svoje delo ustrezno usposobljeni.
Uredba prepoveduje nošenje orožja na krovu letala, razen ob upoštevanju posebnih varnostnih pogojev, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo ter s privolitvijo sodelujočih držav preleta.
Delitev stroškov
Vprašanje, kako naj se stroški varnostnih ukrepov razdelijo med državami, letališči, prevozniki in uporabniki (torej potniki), bo v pristojnosti držav članic. Države in uporabniki lahko tudi krijejo stroške morebitnih dodatnih ukrepov. Komisija pa mora do konca leta 2008 pripraviti poročilo, kako naj se zagotovi preglednost obračunavanja in, da bodo varnostne takse res krile le varnostne stroške.
Enotni pregledi in ukrepi v prihodnosti
Za potnike in prtljago na poletih iz tistih tretjih držav, ki imajo ustrezne varnostne standarde, primerljive z evropskimi, v Evropi ne bo treba opraviti vnovičnega varnostnega pregleda.
Ukrepi, ki jih uredba zdaj ne zajema, se bo pa morda potreba po njih pojavila v prihodnosti (razširitev seznama prepovedanih predmetov, oblike nadzora dostopa itd.), se bodo sprejemali v postopku soodločanja med Svetom EU in Parlamentom.
Začetek izvajanja
Nova uredba se bo morala začeti izvajati najkasneje dve leti po začetku veljavnosti. Določila o splošnih varnostnih ukrepih, o nacionalnih programih za nadzor kakovosti, o varnostnih ukrepih tretjih držav ter inšpekcijah pa bodo začela veljati že 20 dan po objavi v Uradnem listu EU.
Poročilo: Paolo Costa (A6-0049/2008) - Skupno besedilo Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva, ki ga je potrdil spravni odbor
Postopek soodločanja
Razprava: ponedeljek, 10. marec 2008 Poročilo o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva
SL
2
LINK
http://register.consilium.europa.eu/pdf/sl/08/st03/st03601.sl08.pdf
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0049 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo
2008-03-06 - 19:20
V torek dopoldne bo Parlament obravnaval in na opoldanskem glasovanju verjetno tudi potrdil predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Inštitut bo tako lahko začel delovati že letos poleti. Poročevalec o predlogu, poslanec Reino PAASILINA (PES, FI), je dogovor s Svetom, ki je v skupno stališče vključil številna dopolnila Parlamenta, označil kot "dober kompromis, ki poudarja pomen inovacij. Prav na področju inovacij moramo namreč storiti korak naprej. Naši odlični študenti in raziskovalci vse prepogosto ne morejo uživati v sadovih svojega dela, saj jim preprosto nihče ne pomaga pri prenosu izsledkov raziskav v izdelke za na trg".
Skupnosti znanja in inovacij
ETI bi bil sestavljen iz dveh delov: upravnega odbora ter skupnosti znanja in inovacij (SZI) . Skupnost bi predstavljala samostojno partnerstvo med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami v inovacijskem procesu. V vsaki skupnosti bi morale biti vsaj tri neodvisne partnerske organizacije iz vsaj dveh držav članic, med partnerji pa bi morala biti vsaj ena visokošolska ustanova in vsaj eno podjetje. Univerze, ki bi sodelovale v SZI, bi lahko na svoje diplome dodale oznako ETI.
Prve skupnosti o podnebnih spremembah in obnovljivih virih
Najkasneje leto in pol po imenovanju (torej predvidoma v začetku leta 2010) bi moral upravni odbor izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje področja, kot so podnebne spremembe, obnovljivi viri energije ter naslednja generacija informacijske in komunikacijske tehnologije.
Naslednje SZI bi odbor izbral po sprejetju strateškega inovacijskega programa, ki bo določil prednostna področja inštituta. Prvi program bo moral biti sprejet najkasneje sredi leta 2011, nato pa vsakih sedem let.
Proračun inštituta
Za delovanje inštituta ter njegovo financiranje skupnosti znanja in inovacij naj bi bilo v prvih šestih letih predvidenih 2,4 milijarde evrov iz različnih javnih in zasebnih virov financiranja. Z dopolnitvijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013 bo iz proračuna Unije za EIT namenjenih 308,7 milijona evrov.
Naslednji koraki
Komisija je v začetku februarja imenovala štiričlanski odbor za določitev, ki bo do poletja predlagal kandidate za 18-članski upravni odbor. Odločitev o sedežu upravnega odbora EIT bo sprejel Evropski svet. Poslanci so v razpravi ob prvem branju predloga uredbe med drugim predlagali Wroclaw, Budimpešto in München, mediji pa omenjajo tudi Dunaj.
Priporočilo za drugo obravnavo: Reino Paasilinna (A6-0041/2008) - Ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo
Postopek soodločanja, drugo branje
Razprava in g lasovanje: torek, 11. marec 2008 Priporočilo za drugo obravnavo: Reino Paasilinna - Ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo
SL
2
LINK
http://register.consilium.europa.eu/pdf/sl/07/st15/st15647.sl07.pdf
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0041 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Nove tehnologije za boljše življenje starejših
2008-03-06 - 19:20
Parlament bo v sredo zvečer razpravljal o predlogu sklepa za oblikovanje skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z naslovom "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju", ki naj bi starejšim in starostnikom izboljšal kakovost življenja z uporabo cenovno dostopnih ter učinkovitejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Poslanci bodo predlog obravnaval v prvem branju soodločanja, vendar so dopolnila, ki jih je odbor za industrijo podprl soglasno, usklajena s Svetom, zato bo zakonodaja lahko že kmalu stopila v veljavo.
Skupni raziskovalni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju
Pobudo o skupnem raziskovalnem programu za podporo iz okolja pri samostojnem življenju (AAL) je doslej podprlo že 20 članic EU, med katerimi je tudi Slovenija, v njem pa sodelujejo še Norveška, Švica in Izrael. Za uspešno izvedbo pa je treba vzpostaviti tudi sinergijo na področju upravljanja in finančnih sredstev ter enoten, skupen mehanizem ocenjevanja s strani neodvisnih strokovnjakov.
Splošni cilj programa je izboljšati kakovost življenja starejših in okrepiti industrijsko osnovo v Evropi z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT).
Trije posebni cilji so:
· spodbujati oblikovanje inovativnih izdelkov, storitev in sistemov, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma, v skupnosti in na delovnem mestu,
· doseči kritično maso raziskav, razvoja in inovacij v Evropi na področju tehnologij in storitev za prijetno staranje v informacijski družbi, vključno z ugodnim okoljem za mala in srednje velika podjetja,
· izboljšati pogoje za industrijsko uporabo z zagotovitvijo skladnega evropskega okvira za razvoj skupnih pristopov in lažje sprejemanje skupnih rešitev.
Sodelujoči so se že dogovorili za delovni program skupnih raziskav, s katerim bodo udeležence iz različnih držav privabili k skupnim projektom in za katerega bo veljal skupni postopek ocenjevanja, financiran pa bo iz nacionalnih proračunov.
Zakaj je potreben skupni program?
Demografsko staranje Evrope pomeni velik izziv za evropsko družbo in gospodarstvo. Pričakovana življenjska doba je danes 80 let in število ljudi, starih od 65 do 80 let, se bo med letoma 2010 in 2030 povečalo za do 40 odstotkov.
Informacijske in komunikacijske tehnologije lahko starejšim pomagajo izboljšati kakovost življenja, ohranjati zdravje in dlje živeti samostojno. Pojavljajo se inovativne rešitve, ki pomagajo obvladovati težave, povezane s spominom, vidom, sluhom, gibljivostjo, izgubo samostojnosti, ki se pogosteje pojavljajo v starosti.
Staranje prebivalstva pomeni tudi pritisk na sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, zato bo potrebna prilagoditev sedanjega načina izvajanja teh storitev. Nove informacijske in komunikacijske tehnologije odpirajo možnost zagotavljanja oskrbe in zdravljenja, ki ju ljudje potrebujejo, po nižji ceni na njihovih domovih.
Demografsko staranje je tudi priložnost za evropsko gospodarstvo. Starejše prebivalstvo ima vse večjo kupno moč in ker postaja staranje svetovni pojav, bi močna evropska baza rešitev, ki temeljijo na IKT, lahko pomenila odskočno desko za svetovne izvozne možnosti.
Merila za izbor projektov
Raziskovalne teme, ki bi bile vključene v letni delovni program, naj bi se dopolnjevale z zadevnimi nacionalnimi in evropskimi programi ter se ne bi smele podvajati. Spodbujati bi morale inovacije in sofinanciranje s strani zasebnega sektorja, zlasti malih in srednje velikih podjetij, ob tem pa naj bi podpirali predvsem izdelke in storitve, ki se tržijo ali se bodo tržili.
Prednost naj bi imele tehnologije in rešitve, prilagojene potrebam starejših (ter invalidov) v njihovem domačem okolju, tak primer je "pametni" dom, ali na delovnem mestu. Načrtovane tehnologije in storitve bi morale spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših. S tem ko bi podpirale njihovo samostojno življenje, pa naj bi prispevale tudi k njihovi večji udeleženosti v družbenem življenju.
Hiter razvoj tehnologij in elektronskih storitev povečujeta tveganje za informacijsko izključenost. Zato je pogoj za vključitev v informacijsko družbo izboljšanje digitalne pismenosti, zlasti pri ženskah.
Proračun za program
Iz Sedmega okvirnega raziskovalnega programa naj bi za program AAL v obdobju 2008-2013 namenili 150 milijonov evrov. Prispevek sodelujočih držav bi moral v predvidenem obdobju znašati več kot 150 milijonov, minimalni prispevek pa naj bi bil vsaj 200.000 evrov na državo.
Unija bi lahko zmanjšala ali ukinila finančni prispevek, če bi se skupni program izvajal neustrezno, delno ali z zamudo.
Poročilo: Neena Gill (A6-0027/2008) - Sodelovanje Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT)
Postopek soodločanja
Razprava: sreda, 12. marec 2008
Glasovanje: četrtek, 13. marec 2008 Poročilo: Neena Gill - Sodelovanje Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT)
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0027 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Energija
Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
2008-03-06 - 19:20
Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Claude TURMES (Zeleni/EFA, NL), podpira pobudo Komisije o oblikovanju svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF). Dokument bo Parlament obravnaval v sredo zvečer. Po mnenju poslancev morajo biti ključni cilji sklada spodbujanje energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljivih virov energije, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih tveganj, ravnanje z odpadki ter izboljšanje dostopa najrevnejših držav do energetskih storitev in raznolikost energetskih virov v državah v razvoju. Podpora projektom in izbira tehnologije morata biti pogojeni z izpolnjevanjem celovitih trajnostnih meril, prispevanjem k trajnostnemu razvoju, geografskimi značilnostmi in razpoložljivimi regionalnimi viri.
Komisija bi se morala pri izvajanju nalog sklada osredotočiti na projekte majhnega obsega, h katerim je najteže pritegniti naložbe zasebnega sektorja. Ob tem je treba redno spremljati prag upravičenosti, ki je 10 milijonov evrov za individualne projekte, ter nameniti vsaj tretjino razpoložljivih sredstev projektom manjšega obsega, ki stanejo manj kot milijon evrov.
Vrste projektov
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podpora vsem projektom biomase, vključno s projekti za čiščenje vode in odplak, v državah v razvoju pogojena z izpolnjevanjem strogih trajnostnih meril.
Parlamentarci se zavzemajo, da bi klad GEEREF podprl fotovoltaične projekte in razvoj inteligentnih tehnologij GRID, ob čemer zlasti poudarjajo potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje. Sklad naj bi v državah v razvoju podprl razvoj lokalnih trgov, proizvodnje in zmogljivosti , na primer s podporo lokalnim malim in srednjim podjetjem, da bodo lahko prevzela odgovornost za trženje novih tehnologij.
Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bo sklad usklajen z državami članicami in EU ter bo dopolnjeval njihovo razvojno politiko in energetske pobude , namenjene državam v razvoju.
Financiranje projektov
Predlagani minimalni cilj financiranja 100 milijonov evrov , s po 15 milijonov evrov prispevkov za leti 2007 in 2008, je po mnenju poslancev povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju.
Odbor zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa spodbudi države članice in večstranske finančne ustanove, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada.
Poročilo: Claude Turmes (A6-0006/2008) - Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: sreda, 12. marec 2008
Glasovanje: četrtek, 13. marec 2008 Poročilo: Claude Turmes - Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0006 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Obdavčenje
Obdavčitev dizelskega goriva za komercialne namene
2008-03-06 - 19:20
Po mnenju poslancev v odboru za ekonomske in monetarne zadeve bi bilo treba spremeniti sedanji sistem obdavčitev dizelskega goriva in izenačiti najnižje trošarinske stopnje s tistimi za bencin. Parlament ima na področju davčne politike samo pristojnost posvetovanja, v Svetu EU pa je to področje predmet soglasja, zato je verjetnost kakršnihkoli sprememb zalo majhna. Poročevalec Olle SCHMIDT (ALDE, SE) podpira namere Komisije, ki si prizadeva zmanjšati izkrivljanje konkurence na trgu prevoza blaga, kar bi najlažje dosegli s popolno uskladitvijo trošarinskih stopenj za dizelsko gorivo za komercialne namene.
Stopnje so v državah članicah različne, kar ima za posledico tudi takoimenovani "bencinski turizem" v nekaterih obmejnih regijah in izkrivljanje konkurence. Bolj kot izleti obmejnih prebivalcev pa je zaskrbljujoč in škodljiv za okolje bencinski turizem prevoznikov, ki namenoma podaljšujejo ali spreminjajo svoje dostavne poti, da lahko napolnijo posode z gorivom v državah, kjer je to občutno ceneje.
Počasnejše izenačevanje minimalnih stopenj
Komisija se zavzema za izenačenje stopenj z letom 2012, odbor pa predlaga počasnejše prilagajanje: dvig sedanje najnižje trošarinske stopnje za dizelsko gorivo, ki je 302 evra za 1000 litrov na 359 evrov za 1000 litrov, naj bi se zato zgodil z letom 2015.
Izjema bi veljala le za Bolgarijo, Latvijo, Litvo, Poljsko in Romunijo, ki bi svoje stopnje lahko uskladile leto kasneje. Te države z nižjimi prihodki so namreč s pridružitvijo EU že bistveno zvišale trošarine za goriva, zato naj bi se jim omogočilo, da imajo več časa za prilagoditev.
Nasprotovanje dodatnemu zviševanju trošarin
Odbor pa obenem tudi nasprotuje predlogu Komisije za še dodatno zvišanje najnižje trošarinske stopnje tako za bencin kot za dizelsko gorivo na 380 evrov za 1000 litrov. Prav tako se zavzema, da tiste države (gre predvsem za Nemčijo in Veliko Britanijo), kjer je trenutna trošarinska stopnja za dizel 400 evrov za 1000 litrov in za neosvinčen bencin 500 evrov za 1000 litrov, stopenj ne bi smele zvišati vsaj do leta 2015.
Parlament ima na področju davčne politike samo posvetovalno vlogo, Svet EU pa bo o morebitnih spremembah sedanje davčne ureditve odločal s soglasjem.
Poročilo: Olle Schmidt (A6-0030/2008) - Prilagoditev posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo
Postopek posvetovanja
Razprava: sreda, 12. marec 2008
Glasovanje: četrtek, 13. marec 2008 Poročilo: Olle Schmidt - Prilagoditev posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo Evropska komisija: Trošarinske stopnje za energente in električno energijo (v angleščini, pdf)
SL
2
LINK
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/excise_duties/energy_products/rates/excise_duties-part_II_energy_products-en.pdf
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0030 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Reforma skupne kmetijske politike
2008-03-06 - 19:20
Parlamentarni odbor za kmetijstvo se v svojem poročilu o "zdravstvenem stanju" skupne kmetijske politike zavzema za nadaljevanje reforme, ki se je začela leta 2003 in nasprotuje zmanjšanju skupnega proračuna prvega stebra za obdobje do leta 2013. Poslanci menijo, da so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna in zavrača predlog o degresivnosti v njegovi sedanji obliki. Menijo tudi, da je ločitev neposrednih plačil pripeljala do uspešne tržne usmeritve evropskega kmetijstva. Evropska komisija je lani Svetu EU in Evropskemu parlamentu posredovala sporočilo z naslovom "Priprava na pregled zdravstvenega stanja reforme skupne kmetijske politike (SKP)". Odbor za kmetijstvo meni, da je bila reforma iz leta 2003 pri poglavitnih vprašanjih zelo uspešna, saj je prinesla večjo preglednost in učinkovitost SKP ter povečala lastno odgovornost in tržno usmerjenost kmetov. Proces se zato mora nadaljevati, pri čemer je treba še naprej močno poenostavljati upravljanje politike ter številne direktive in uredbe EU, kar naj razbremeni kmete.
Trajnost - konkurenčnost - večfunkcionalost
Poslanci se zavzemajo za koncept trajnostnega, konkurenčnega in večfunkcionalnega kmetijstva, ki ohranja posebnosti vsakega posameznega sektorja in področja proizvodnje. Osnovni cilj kmetijstva mora ostati preskrba prebivalstva z zdravimi in varnimi proizvodi v zadostnih količinah in po razumnih cenah za potrošnika.
Proti zmanjšanju proračuna in nujnost neposrednih plačil
Odbor odklanja zmanjšanje proračuna za kmetijstvo do leta 2013. Opozarja, da kmetje v obdobju, ko se kmetijski trgi hitro spreminjajo in so reforme do polovice izvedene, nujno potrebujejo zanesljivost, varnost in spoštovanje odločitev, sprejetih ob začetku reforme.
Neposredna plačila so po mnenju poslancev tudi v prihodnje nujno potrebna za zagotavljanje dohodkovne osnove. Ob tem ne gre le za primere blažitev tržnih neuspehov, temveč tudi za zagotavljanje oskrbe z javnimi dobrinami iz kmetijstva in kot nadomestilo za evropske standarde na področju varstva okolja, varnosti hrane in preskrbe s hrano, sledljivosti, dobrega počutja živali ter socialnega varstva, ki so v mednarodni primerjavi zelo visoki.
Hkrati poslanci ugotavljajo, da višina plačil ni vedno sorazmerna s prizadevanji kmetov za izpolnjevanje zahtev, ker so plačila še vedno v veliki meri odvisna od pretekle porabe. Odbor zato poziva, naj bo pomoč namenjena izključno aktivnim kmetovalcem.
Parlamentarci še dodajajo, da neposrednih plačil ni več možno utemeljiti brez navzkrižne skladnosti. Evropska unija mora zato novim državam članicam v prehodnem obdobju pomagati pri izvajanju teh pravil.
Nasprotovanje predlogu za znižanje sredstev
Odbor zavrača predlog Komisije o degresivnosti (z znižanjem do 45 odstotkov v njegovi sedanji obliki, ker ni jasne povezave med obsegom in premožnostjo kmetije, kar onemogoči oceno potrebne delovne sile za ohranitev velikih kmetijskih gospodarstev.
Poslanci so prepričani, da bi bile z uveljavitvijo tovrstnega predloga neupravičeno oškodovane velike kmetije ali združenja, zmanjšala bi se delovne sile in posledica bi bilo uničenje dobro razvitih, konkurenčnih struktur, ter cepitev kmetij zgolj z namenom pridobitve subvencij, kar bi v nekaterih pokrajinah Evrope privedlo do strukturnih zlomov.
Degresivnost ali vzpostavitev zgornje meje je smotrna samo na podlagi izčrpne ocene posledic za delovni trg in regionalno politiko. Komisija naj upošteva, da ne bi smele biti oškodovane manjše kmetije, ki so združene v skupnost, da lahko ustvarijo ekonomijo obsega in postanejo bolj konkurenčne.
Evropski parlament zato predlaga alternativni model progresivne modulacije za neposredna plačila v celotnem obdobju 2009-2013:
- od 10.000 do 100.000 evrov: - 1%;
- od 100.000 do 200 000 evrov: - 2%;
- od 200 000 do 300 000 evrov: - 3%;
- nad 300 000 evrov: - 4%
Varnostna mreža in zavarovanja
Zaradi pričakovanega povečanja okoljskih in podnebnih nevarnosti, nevarnosti epidemij in velikega nihanja cen na kmetijskih trgih, je dodatno preprečevanje tveganj kot varnostna mreža ključnega pomena. Nujno bi bilo razviti zavarovalniške sisteme zasebnega gospodarstva ali mešane zavarovalniške sisteme, kot je paketno zavarovanje kmetijskih pridelkov, parlamentarni odbor pa se zaveda, da to brez javne udeležbe pri financiranju ne bo mogoče.
Odbor še poziva Komisijo, naj ob nastajajočih težavah v zvezi s podnebnimi ali okoljskimi katastrofami pretehta možnost prihodnjega uvajanja podpornega sistema za vso Unijo.
Ureditev trga z mlekom
Sistem mlečnih kvot se po letu 2015 verjetno ne bo nadaljeval v sedanji obliki, zato poslanci pozivajo Komisijo, naj temeljito preuči prihodnjo ureditev trga z mlekom. Komisija bi morala predložiti prepričljiv načrt za mlečni sektor, ki bo zagotavljal, da se bo proizvodnja mleka v Evropi nadaljevala tudi na hribovitih, odročnih in drugih posebno težavnih območjih.
Mlečne kvote bi se morale ob spremembah v povpraševanju na svetovnih trgih ustrezno prilagoditi trgu, zato bi morale po mnenju poslancev države članice v mlečnem letu 2008/2009 prostovoljno povečati kvote za 2 odstotka. Povečanje naj bi se dodelilo nacionalni rezervi, kvote pa bi bilo treba pregledati vsako leto.
Nadaljevanje ločitve neposrednih plačil
Odbor meni, da je ločitev neposrednih plačil na splošno pripeljala do uspešne tržne usmeritve evropskega kmetijstva, kar se kaže v povečanem učinku na dohodek in večji avtonomiji odločanja kmetov ter s tem povezani poenostavitvi skupne kmetijske politike. Poslanci zato pozivajo Komisijo, naj si prizadeva za pospešeno uveljavitev politike ločitve, razen kadar bi to povzročilo znatno socialno-ekonomsko ali okoljevarstveno škodo v posameznih regijah, zlasti v regijah z najbolj omejenimi možnostmi.
Parlamentarci meni, da lahko na splošno nevezana neposredna pomoč iz kmetijske proizvodnje dolgoročno prispeva k zmanjšanju negativnega vpliva evropskega kmetijstva na okolje, če jo spremlja okrepljena podpora za trajnostne prakse razvoja podeželja.
Poročilo: Lutz Goepel (A6-0047/2008) - "Zdravstveni pregled" SKP
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: torek, 11. marec 2008 Poročilo: Lutz Goepel - "Zdravstveni pregled" SKP
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0047 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Predlog za prostovoljno zvišanje mlečnih kvot
2008-03-06 - 19:20
Ob naraščanju cen mleka in mlečnih izdelkov se parlamentarni odbor za kmetijstvo v postopku posvetovanja o uredbi glede nacionalnih mečnih kvot zavzema za njihovo 2-odstotno prostovoljno povečanje s 1. aprilom. Zaradi naraščajočega povpraševanja po mleku in mlečnih izdelkih na svetovnih ter evropskem trgu, je Komisija nedavno predlaga 2-odstotno povečanje proizvodnje mleka in povišanje kvote za 2,84 milijona ton na 145,7 milijona ton v letu 2008/2009.
Odbor za kmetijstvo načeloma podpira zamisel o zvišanju kvot, vendar v poročilu, ki ga je pripravila poslanka Elisabeth JEGGLE (EPP-ED, DE), izraža zaskrbljenost, da bi povečanje kvote in posledično znižanje cen v vsej Uniji lahko pomenilo dodatne težave za nekatere proizvajalce, predvsem na območjih kjer kvote niso izkoriščene.
Podatki za kvotno leto 2006/07 kažejo, da neto količina neporabljenih kvot na ravni EU znaša 1,9 milijona ton, pri čemer 18 od 27 držav članic ne dosega nacionalnih kvot pri proizvodnji mleka. Evropska komisija za tekoče kvotno leto 2007/08 pričakuje, da bo količina neporabljenih kvot ne glede na sorazmerno visoke cene mleka znašala 3 milijone ton.
Kompromisni predlog
Poslanci sicer podpirajo predlog o 2-odstotnem prostovoljnem povečanju kvot, pri tem pa naj bi obstajal mehanizem za izravnavo. Če bi na evropski ravni v kvotnem letu 2008/09 tudi po izravnavi med državami, ki bi presegle kvoto in tistimi, ki je ne bi izkoristile, obstajal presežek, bi se za mleko in mlečne izdelke, ki bi presegli nacionalno kvoto, plačala dajatev.
Preglednica nacionalnih mlečnih kvot po 2-odstotnem povišanju
država
količina ( kg )
Avstrija
2 847 478 469
Belgija
3 427 288 740
Bolgarija
998 580 000
Ciper
148 104 000
Češka
2 792 689 620
Danska
4 612 619 520
Estonija
659 295 360
Finska
2 491 930 710
Francija
25 091 321 700
Grčija
836 923 260
Irska
5 503 679 280
Italija
10 740 661 200
Latvija
743 220 960
Litva
1 738 935 780
Luksemburg
278 545 680
Madžarska
2 029 861 200
Malta
49 671 960
Nemčija
28 847 420 391
Nizozemska
11 465 630 280
Poljska
9 567 745 860
Portugalska
1 987 521 000
Romunija
3 118 140 000
Slovaška
1 061 603 760
Slovenija
588 170 760
Španija
6 239 289 000
Švedska
3 419 595 900
Velika Britanija
15 125 168 940
Vir: Evropska komisija
Poročilo: Elisabeth Jeggle (A6-0046/2008) - Sprememba Uredbe o "enotni SUT" glede nacionalnih kvot za mleko
Postopek posvetovanja
Razprava: torek, 11. marec 2008 Poročilo: Elisabeth Jeggle - Sprememba Uredbe o "enotni SUT" glede nacionalnih kvot za mleko
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0046 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Razvoj in sodelovanje
Politika razvojnega sodelovanja EU in nove države članice
2008-03-06 - 19:20
Poročilo parlamentarnega odbora za razvoj, ki ga je pripravila poslanka Danutė BUDREIKAITĖ (ALDE, LT) ugotavlja, v kakšni meri članice Unije, ki so vstopile leta 2004 in 2007, izvajajo skupno politiko razvojnega sodelovanja. Nove članice so se zavezale, da bodo do leta 2010 dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 odstotka BND, do leta 2015 pa naj bi se delež povečal na 0, 33 odstotka. Leta 2006 je Evropska unija zagotovila uradno razvojno pomoč v višini 47, 5 milijarde evrov, kar je 57 odstotkov svetovne uradne razvojne pomoči, ta znesek pa se bo po pričakovanjih do leta 2010 povečal na 78,6 milijarde evrov.
Razvojna pomoč novih držav članic zadeva tako evropsko politiko razvojnega sodelovanja kot tudi evropsko sosedsko politiko, prednostne države, na katere je usmerjeno njihovo razvojno sodelovanje, pa so iz nekdanje Skupnosti neodvisnih držav, države na zahodnem Balkanu in nekatere afriške, karibske in pacifiške države (AKP).
Odbor ob tem opozarja na "vzhodno dimenzijo" zunanjih odnosov EU ter meni, da bi lahko nova skupščina EU in sosednjih držav (kot so skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Euromed in Eurolat) gradila na zgodovinskih izkušnjah, spodbudila prispevek novih držav članic v politikah EU in pripomogla k sooblikovanju evropske sosedske politike.
Poslanci tudi ugotavljajo, da prednostna področja novih držav članic po prehodnem obdobju določajo njihovi zgodovinski odnosi in zadevajo njihove sosede ter da je glavni del proračuna novih držav članic za razvojno sodelovanje namenjen njihovim neposrednim sosedam in državam nekdanje Skupnosti neodvisnih držav.
Unija bi zato morala izkoristi pridružitev teh novih držav kot priložnost za okrepitev svoje strateške prisotnosti v vzhodni Evropi, osrednji Aziji in na Kavkazu, regijah, kjer je bilo doslej najmanj evropske pomoči in kjer se soočajo s številnimi razvojnimi izzivi.
Večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovenije je namenjena zahodnemu Balkanu (Bosni in Hercegovini, Srbiji , Črni gori, Makedoniji in Albaniji) in Moldaviji, leta 2005 pa je Slovenija za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 odstotka BND. V razvojnem sodelovanju z državami AKP pa se namerava Slovenija prek slovenskih nevladnih razvojnih organizacij usmeriti na Madagaskar, Niger, Mali, Burkino Faso, Ugando in Malavi ter pomagati lokalnim skupnostim v sektorjih, kot so infrastruktura, izobraževanje, oskrba z vodo, sanitarna ureditev in trajnostna oskrba z energijo.
Poročilo: Danutė Budreikaitė (A6-0036/2008) - Izziv politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice
Poročilo na lastno pobudo
Razprava in g lasovanje: četrtek, 13. marec 2008 Poročilo: Danutė Budreikaitė - Izziv politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0036 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
