A7-0024/2012
26. 1. 2012
***
PRIPOROČILO
o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010
(09771/2011 – C7‑ 0206/2011– 2010/0343(NLE))
Odbor za mednarodno trgovino
Poročevalec: Vital Moreira
PE 476.071v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
*** Postopek odobritve
***I Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)
***II Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)
***III Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................6
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU.....................................................................9
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010
(09771/2011 – C7‑ 0206/2011– 2010/0343(NLE) )
(Odobritev)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09771/2011),
– ob upoštevanju osnutka Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 (08134/2011),
– ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207(3) in (4) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije ( C7–0206/2011 ),
– ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) svojega poslovnika,
– ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino ( A7-0024/2012 ),
1. odobri sklenitev sporazuma;
2. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Uvod
Mednarodni sporazum o kakavu 2010
http://www.icco.org/pdf/agree10english.pdf . bo nadomestil obstoječi sporazum iz leta 2001, katerega podpisnica je tudi EU
Predhodni mednarodni sporazumi o kakavu so bili sklenjeni v letih 1972, 1975, 1980, 1986, 1993 in 2001. . Cilji novega sporazuma so spodbujati mednarodno sodelovanje v svetovnem gospodarstvu kakava; zagotoviti ustrezen okvir za razpravo o vseh vprašanjih v zvezi s kakavom med vladami in z zasebnim sektorjem; prispevati k okrepitvi nacionalnih gospodarstev kakava držav članic; si prizadevati za doseganje poštenih cen, ki bi vodile v pravične gospodarske donose tako proizvajalcev kot tudi potrošnikov; spodbujati gospodarsko, socialno in okoljsko trajnostno gospodarstvo kakava; spodbujati preglednost v svetovnem gospodarstvu kakava s pomočjo zbiranja, analize in širjenja ustreznih statističnih podatkov ter izvajanja primernih študij; si prizadevati za odstranitev trgovinskih ovir; spodbujati k porabi čokolade in izdelkov na osnovi kakava; spodbujati članice k izboljšanju kakovosti kakava.
Splošen namen sporazuma je povečati preglednost in trajnost v sektorju, od katerega je odvisno preživetje 50 milijonov ljudi po vsem svetu
Podatki Mednarodne organizacije za kakav in Svetovnega sklada za kakav. . Za izpolnjevanje določb in nadzor nad izvajanjem tega sporazuma je odgovorna Mednarodna organizacija za kakav (ICCO), ki je bila ustanovljena leta 1973 in ima sedež v Londonu v Veliki Britaniji. Vse podpisnice sporazuma so članice Mednarodne organizacije za kakav.
Podpis mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in deponiranje listin o sprejetju, sklenitvi in ratifikaciji sta mogoča do 30. septembra 2012. EU mora torej dokončati postopek ratifikacije v skladu z zahtevami Lizbonske pogodbe pred tem datumom.
Od uveljavitve Lizbonske pogodbe je za vse sporazume na področjih, za katera velja redni zakonodajni postopek, potrebna odobritev Evropskega parlamenta. Sem sodi tudi skupna trgovinska politika EU, katere del je Sporazum o kakavu 2010. Zato mora Sporazum o kakavu 2010, preden ga je mogoče skleniti, odobriti Parlament. Odobritev Parlamenta je formalni korak, ki sledi podpisu sporazuma s strani Sveta EU, po pridobljeni odobritvi pa Svet formalno sklene sporazum.
Sporazum o kakavu 2010 je EU podpisala 10. junija 2011 in od tega datuma dalje se sporazum začasno uporablja. Do konca oktobra 2011 so Sporazum o kakavu 2010 podpisale tri največje izvoznice kakava (Slonokoščena obala, Gana in Indonezija) ter Švica.
Mednarodni sporazum o kakavu 2010
Konferenca Združenih narodov o kakavu
Organizirana pod okriljem Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD). , ki združuje vodilne države proizvajalke in porabnice kakava z vsega sveta, je 25. julija 2010 sklenila Mednarodni sporazum o kakavu 2010, ki bo zamenjal tistega iz leta 2001. Novi dogovor velja za obdobje 10 let in se lahko podaljša za dve dodatni dveletni obdobji.
Sporazum 2010 zasleduje ustvarjanje pogojev za pravičnejšo in bolj trajnostno svetovno trgovino s kakavom z okrepitvijo mednarodnega sodelovanja med proizvajalci in porabniki v okviru Mednarodne organizacije za kakav. Sporazum bo zagotovil učinkovitejšo in bolj vključujočo upravno strukturo Mednarodne organizacije za kakav, katere države članice trenutno predstavljajo skoraj 85 % svetovne proizvodnje kakava in več kot 60 % njegove svetovne porabe. Države izvoznice in države uvoznice imajo v Mednarodnem svetu za kakav (ICC), najvišjem upravnem telesu Mednarodne organizacije za kakav, enak delež glasov. Ponderji glasovanja so sorazmerni povprečni izvoženi in uvoženi količini kakava v predhodnih treh letih. EU je enotna pogodbenica z več kot polovico glasov članic uvoznic.
Sporazum 2010 bo izboljšal preglednost trga z okrepitvijo vloge Mednarodne organizacije za kakav pri zbiranju, obdelavi in širjenju podatkov ter njenega sodelovanja z industrijo in nevladnimi organizacijami. Sporazum utrjuje mandat Mednarodne organizacije za kakav glede projektov, katerih namen je okrepiti zmožnosti nacionalnih gospodarstev kakava in njihovo odzivnost na spreminjajoče se povpraševanje. Novi dogovor določa jasne cilje za trajnostno gospodarstvo kakava, pri čemer priznava pomen ekonomske upravičenosti ter družbene in okoljske odgovornosti na vseh stopnjah vrednostne verige. Priznava potrebo po zagotavljanju poštenih cen kakava in pravičnih donosov, pa tudi po spodbujanju kakovosti kakava in razvijanju postopkov za varnost hrane.
Proizvodnja kakava in njegova svetovna dobavna veriga
Pridelek kakava zagotavlja prihodek državam, ki gojijo, predelujejo in porabljajo kakav. Pridelujejo ga na več kot 8 milijonih hektarjev tropske zemlje v 40 državah, nato pa po dolgi in zapleteni svetovni dobavni verigi potuje od proizvajalcev prek trgovcev, izvoznikov, predelovalcev, proizvajalcev čokolade (" chocolatiers ") in maloprodaje do porabnikov.
Največja regija po proizvodnji kakava je Afrika z več kot 70 % svetovne proizvodnje, večinoma v Slonokoščeni obali in Gani. Latinska Amerika in Azija z Oceanijo pridelata vsaka 13 % pridelka kakava
The Future of the World Cocoa economy: Boom and Bust? Dr. Jean-Marc Anga, ICCO (
http://www.icco.org/pdf/Boom_and_Bust.pdf ). . EU več kot 80 % kakava uvozi iz Zahodne Afrike. Evropska čokoladna industrija je največja na svetu.
Več kot 90 % vsega kakava na svetu pridela 5,5 milijonov malih kmetijskih posestnikov
Masovna pridelava je prisotna v Braziliji, Ekvadorju, Indoneziji in Maleziji. , od proizvodnje kakava pa je neposredno odvisnih še dodatnih 14 milijonov kmetov
Ocene organizacij Svetovni sklad za kakav in Tropical Commodity Coalition, barometer za kakav 2010 (
http://www.koffiecoalitie.nl/tcc/content/download/416/2948/file/TCC_COCOA_Barometer%202010%20(final).pdf ). . V pridelovanju kakava so močno prisotni revščina, zastarele tehnike kmetovanja in delo otrok. Ker je EU največja uvoznica in porabnica kakava ter dom največjih predelovalcev kakava in proizvajalcev čokolade, nosi tudi velik delež odgovornosti za povečanje trajnosti sektorja kakava
Po podatkih Mednarodne organizacije za kakav EU zmelje in porabi okrog 40 % kakava z vsega sveta. .
Pomisleki glede dela otrok
Eno glavnih vprašanj, ki so jih izpostavili poslanci Evropskega parlamenta pri pregledu tega sporazuma, je uporaba dela otrok na kakavovih poljih. Luščenje kakavovih semen ostaja delovno intenzivna dejavnost, saj strojno rezanje pogosto poškoduje semena. Številna poročila razkrivajo, da pridelovalci kakava na svojih posestih še vedno uporabljajo delo otrok. Čeprav je veliko dela otrok opravljenega v okviru družine, je stanje zaskrbljujoče. Vprašanje najhujših oblik dela otrok je treba nujno obravnavati.
V tem okviru je odbor INTA 16. marca 2011 organiziral predstavitev v Evropskem parlamentu s predstavniki Mednarodne organizacije dela (ILO), Mednarodne organizacije za kakav (ICCO) in Svetovnega sklada za kakav. Splošno je bilo sprejeto, da so cilji Sporazuma o kakavu 2010 v skladu z načeli Mednarodne organizacije dela in da sta člena 42 in 43 sporazuma izhodišči za obravnavo vprašanja dela otrok.
Delo otrok se zdi poslancem Evropskega parlamenta zelo zaskrbljujoče vprašanje, kar so glede dela otrok na splošno, zlasti pa glede izkoriščanja mladoletnikov in trgovine z njimi v sektorju kakava tudi izrazili v številnih resolucijah in vprašanjih Komisiji, v katerih so pozivali k prepovedi dela otrok v trgovini in k morebitni uvedbi označevanja izdelkov z oznako „brez dela otrok“
Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0272 . .
Poročevalec meni, da bi morali to vprašanje obravnavati ločeno, v resoluciji Odbora za mednarodno trgovino, ki bi bila sprejeta skupaj s tem poročilom in bi dvignila raven ozaveščenosti o problematiki dela otrok na kakavovih poljih.
Zaključki
Poročevalec je trdno prepričan, da bo Mednarodni sporazum o kakavu 2010 pozitivno vplival na vse akterje v gospodarstvu kakava, in upa, da bo obrodil konkretne dolgoročne koristi za majhne pridelovalce kakava in njihove skupnosti. Zato poročevalec predlaga, da Parlament odobri ta sporazum.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.1.2012
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
28
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
William (grof) Dartmouthski, Laima Liucija Andrikienė, María Auxiliadora Correa Zamora, Marielle De Sarnez, Christofer Fjellner, Carmen Fraga Estévez, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Paul Murphy, Cristiana Muscardini, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Keith Taylor, Jan Zahradil, Paweł Zalewski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Amelia Andersdotter, José Bové, George Sabin Cutaş, Mário David, Syed Kamall, Silvana Koch-Mehrin, Inese Vaidere, Pablo Zalba Bidegain
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Véronique De Keyser, Jutta Haug, Pier Antonio Panzeri, Traian Ungureanu
