Demografski deficit: Evropejci izginjamo?
Institucije
2007-11-07 - 22:56
Mladi in stari z roko v roki.
Močna Evropa, otok miru in blaginje, ki s širitvami in gospodarsko rastjo krepi svoj položaj na turbulentnem svetovnem prizorišču, je že zdavnaj zaključila razprave o demokratičnem deficitu. Danes se sooča z novim deficitom - demografskim. Bo evropska populacija počasi izginila? Britanski zgodovinar Arnold J. Toynbee verjame, da "civilizacije umirajo zaradi samomora, ne umora". Za Evropski parlament je upadanje evropskega prebivalstva eno od ključnih vprašanj prihodnjih let.
Pred stoletjem je v Evropi živelo 15 odstotkov svetovnega prebivalstva. Leta 2050 naj bi se ta delež znašal le 5 odstotkov. Medtem ko evropsko prebivalstvo upada, države v razvoju doživljajo demografski razcvet in k rasti svetovnega prebivalstva prispevajo 95-odstotno. Leta 1950 je na svetu živelo 2,5 milijarde ljudi, danes nas je 6,6 milijard in leta 2050 po pričakovanjih 9,1 milijarde.
Bye, bye baby boom
Evropa, ki je po drugi svetovni vojni doživela t.i. baby boom, se danes sooča s padanjem rodnosti. Stopnja natalitete tako trenutno znaša 1,52 otroka na žensko, kar je močno pod pragom, potrebnim za ohranitev prebivalstva, t.j. 2,1 otroka na žensko.
Povojna generacija je zrela za upokojitev in potrebuje finančno podporo delovno aktivnega prebivalstva. Tega pa je zaradi nizke rodnosti vedno manj.
Danes za enega upokojenega človeka, starega nad 65 let, delajo povprečno štirje zaposleni,. Leta 2050 naj bi za enega upokojenca prispevke plačevala le dva zaposlena.
Evropa 2050: Klub upokojencev
Povprečna starost Evropejcev trenutno znaša 39 let. Do leta 2050 naj bi se povečala na 49 let. Takrat naj bi bil vsak deseti Evropejec starejši kot 80 let, kar ustreza 11,4 odstotka prebivalstva v letu 2050.
Pričakovana življenjska doba naj bi se do leta 2050 pri moških podaljšala za šest let in pri ženskah za pet let, kar je posledica znatnega gospodarskega, družbenega in zdravstvenega napredka v Evropi.
Staranje prebivalstva pa pomeni tudi višje stroške zdravljenja, nadalje vpliva na financiranje socialnega varstva in ogroža ravnovesje pokojninskih sistemov.
Spremembe v demografski strukturi Evrope negativno vplivajo tudi na gospodarsko dinamiko, ustvarjalnost in inovacije, kar bi utegnilo privesti do padca rasti evropskega bruto domačega proizvoda na vsega 1,2 odstotka med letoma 2031 in 2050.
Izguba konkurenčnosti in padec rasti bosta še bolj očitna v razmerju do drugih svetovnih regij, ki bodo doživele precejšnjo rast prebivalstva.
Rešitve na obzorju?
Prizadevanja za višjo produktivnost, daljšo delovno dobo in poznejši odhod v pokoj bi morda lahko preprečila zlom pokojninskih sistemov. Vendar ali bodo Evropejci, na stara leta željni lagodnega življenja, volili vlade, ki si bodo za to prizadevale?
Okrepitev družinske politike in nova politika rodnosti bi seveda lahko privedla do večje rodnosti Evropejk. Vendar ali ni to v nasprotju s politiko enakosti med spoloma, ki si prizadeva tudi za enakovredno zaposlovanje žensk? Ali ne bi več otrok v družini za ambiciozne ženske pomenilo, da bi se morale vrniti za štedilnik?
Ena izmed rešitev bi bila, da bi Evropa bolj na široko odprla vrata novim priseljencem. Vendar se tudi ti starajo in tudi njim pripadajo pravice v okviru sistemov socialne varnosti.
Odziv Parlamenta
Demografsko vprašanje ima meddisciplinarne razsežnosti. O njem razpravljajo različni odbori Evropskega parlamenta, v pripravi pa so tudi – nekatera med njimi so bila že bila sprejeta – številna poročila, ki načenjajo različne teme, povezane z demografskimi trendi, kot je denimo vprašanje starajoče se evropske družbe, vseživljenskega učenja, migracije, delovnega prava in podobno.
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve trenutno pripravlja poročilo francoske poročevalke Françoise Castex (PES) o demografski prihodnosti Evrope, ki je odgovor na poročilo Evropske komisije z naslovom "Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost".
6. novembra je Odbor za državljanske svoboščine predstavil tudi osnutek poročila o izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Pripravila ga je britanska poročevalka Neena Gill (PSE), odbor pa bo o njem glasoval 19. decembra.
Februarja lani je Odboru za zaposlovanje o demografskih izzivih in solidarnosti med generacijami poročal britanski poročevalec Philip Bushill-Matthews (EPP-ED). Odbor za državljanske svoboščine pa je septembra letos prejel poročilo o načrtu politike zakonitega priseljevanja, ki vsebuje predlog sistema, ki visoko izobraženim priseljencem dovoljuje bivanje v Evropski uniji in ki za priseljence iz tretjih držav uvaja t.i. modro karto.
V naslednji tednih si bomo skozi serijo člankov podrobneje ogledali problematiko trenutnega demografskega položaja v Evropi.
20071107STO12713 Evropska modra karta? Osnutek poročila o demografski prihodnosti Evrope Sporočilo Komisije (v angleščini) Parlamentarni odbor za zaposlovanje in socialne zadeve
SL
1
PHOTO
20071107PHT12721.jpg
SL
4
LINK
http://ec.europa.eu/employment_social/publications/2007/ke7606057_en.pdf
SL
5
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do?committee=2352&rewritten&language=SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
