Plenarno zasedanje 12.-13. oktober 2005
2005-10-11 - 14:27
Začetek dvodnevnega plenarnega zasedanja v Bruslju bodo v sredo zaznamovale razprave o zunanji politiki - resoluciji o Iranu in Etiopiji ter o politiki EU do Afrike. Osrednja tema nadaljevanja bo prvo branje v postopku soodločanja o evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu. Poročilo je pripravila slovenska poslanka Ljudmila Novak, ki je v predhodnih neformalnih pogovorih dosegla kompromis s Svetom EU in Komisijo, kar pomeni, da bo dokument najverjetneje potrjen že po prvem branju. V sklopu poročil s področja izobraževanja in kulture bodo poslanci razpravljali tudi o vseživljenjskem izobraževanju, vključevanju otrok priseljencev v šolske sisteme in cirkuški dejavnosti v Evropi..
O poročilih s sredine razprave bodo evropski poslanci glasovali v četrtek opoldne, po razpravi o pomoči državam afriško-karibskega prostora, ki jih bodo prizadele reforme ureditve EU za sladkor. 20050929BRI00920
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu
2005-10-11 - 14:27
Evropski parlament bo prvi dan plenarnega zasedanja v Bruslju v postopku soodločanja obravnaval poročilo slovenske poslanke Ljudmile Novak (EPP-ED, SI) o evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu.
Namen priporočila Sveta EU in parlamenta nadaljnje oblikovanje mehanizmov, ki naj bi omogočali preglednejši ter bolj primerljiv prikaz kakovosti evropskih univerz z vzajemnim priznavanjem sistemov za ocenjevanje kakovosti in agencij za akreditacijo visokošolskih ustanov v državah članicah.
Odbor za kulturo je 3. oktobra sprejel 18 kompromisnih dopolnil, ki so bila predhodno usklajena v neformalnih posvetovanjih med poročevalko in predstavniki Komisije ter Sveta, kar pomeni, da bo dopolnjen predlog dokumenta po sprejemu v parlamentu verjetno kmalu potrjen tudi na Svetu EU. Poročilo med drugim predlaga, da države članice "spodbudijo vse agencije za zagotavljanje kakovosti ali akreditacijo, dejavne na njihovem ozemlju, k neodvisnosti pri ocenjevanju (...) in uporabo skupnega niza splošnih standardov in smernic za ocenjevanje, sprejetih v Bergnu. Te standarde je treba nadalje razvijati v sodelovanju s predstavniki visokega šolstva. Uporabljati jih je treba tako, da varujejo in spodbujajo raznolikost ter inovativnost".
Med dopolnili poročilo prinaša tudi predlog, da "države predstavnike nacionalnih organov, predstavnike visokega šolstva in agencije za zagotavljanje kakovosti in akreditacijo spodbudijo, naj skupaj s socialnimi partnerji vzpostavijo Evropski register agencij za zagotavljanje kakovosti", iz tega registra pa bi - v skladu z domačo zakonodajo - univerze lahko izbrale tisto, ki ustreza njihovim potrebam in profilu. Odbor je črtal določilo, da bi države obvezno sprejemale ocene vseh agencij iz registra in na tej podlagi sprejemale odločitve o podelitvi licenc ali financiranju univerz, dovoljevale pa naj bi prizadevanja univerz za dodatno ocenjevanje s strani druge agencije, na primer za okrepitev svojega mednarodnega ugleda.
Priporočilo Sveta EU je nadgradnja priporočila iz leta 1998, ki je pozivalo k oblikovanju mehanizmov za zagotavljanje kakovosti na podlagi notranjih in zunanjih ocenjevanj visokošolskih zavodov. Glavni cilj teh prizadevanj znotraj bolonjskega procesa pa je oblikovanje skupnega evropskega visokošolskega prostora do leta 2010. Enega od elementov, splošne standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti, so ministri za izobraževanje 45 držav potrdili maja letos na srečanju v Bergnu na Norveškem. Dokument: A6-0261/2005 Evropsko sodelovanje pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0261 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Večjezične šole kot pomoč pri integraciji priseljencev
2005-10-11 - 14:27
Poslanci bodo v sredo obravnavali tudi poročilo na lastno pobudo poslanca Miguela Portasa (GUE/NGL, PT) iz odbora za kulturo in izobraževanje, ki govori o možnostih za vključevanje priseljencev v Evropi s pomočjo večjezičnih šol in izobraževanja.
Poročevalec ugotavlja, da ima šolski sistem - predvsem organiziranost šol in njihov predmetnik - ključno vlogo pri vključevanju otrok iz priseljenskih skupnosti v družbo. Izobraževalne ustanove bi zato morale dobiti vso podporo za spodbujanje jezikovne ter kulturne raznolikosti, predvsem s poudarkom na učenju maternega jezika in ohranjanjem kulturne dediščine priseljenskih skupnosti. Vendar poročilo ob tem dodaja, da vključevanje priseljencev v šolo ne sme ogroziti razvoja osnovnega jezika sporazumevanja izobraževalnega sistema, še zlasti če je ta jezik manjšinski.
Odbor poudarja, da imajo vsi šoloobvezni otroci iz priseljenskih skupnosti pravico do izobraževanja, ne glede na pravni status njihovih družin in bi morali imeti zagotovljeno tudi možnost učenja svojega jezika in spoznavanja svoje kulture. Za preseganje težav, ki jih povzroča uvajanje etnično ali jezikovno razdeljenih razredov, se v odboru strinjajo z zamislimi Komisije o razvoju takšnih šolskih sistemov, ki bi omogočali, da se otroci poleg svojega materinega jezika že zelo zgodaj začnejo učiti še dveh tujih jezikov. K temu naj bi pripomogle tudi učne metode, ki združujejo učenje jezikov in učenje drugih učnih snovi, kar je lahko v pomoč tudi pri vključevanju družin, ne le otrok iz priseljenskih skupnosti. Dokument: A6-0243/2005 Poročilo o vključevanju priseljencev v Evropi s pomočjo večjezičnih šol in izobraževanja
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0243 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Vseživljenjsko izobraževanje in Lizbonski proces
2005-10-11 - 14:27
Med temami s področja izobraževanja bo na dnevnem redu še poročilo poslanca Guya Bona (PSE, FR), ki Evropskemu parlamentu predlaga sprejem resolucije, ki bi države članice EU pozivala, da povečajo prizadevanja za izvajanje politik o izvajanju vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja v skladu s smernicami Lizbonske strategije za družbo, ki temelji na znanju in razvoju.
Z ustreznim financiranjem programov bi moralo vseživljenjsko učenje postati dobrina, ki bo dostopna vsem na nediskriminatoren način, zato je nujno povečati naložbe v izobraževalne sisteme za zvišanje izobrazbene ravni. Evropske države bi morale spodbujati približevanje izobraževalnih sistem in višanje njihovih standardov ter zmanjševanje razlik med sistemi članic Unije.
Odbor za kulturo in izobraževanje tudi poziva članice, da pri reševanju problema kategorije prebivalstva, ki predčasno konča šolanje brez ustrezne izobrazbe, osredotočijo svoje napore na ciljne skupine, kot so mladi, iskalci zaposlitve in kandidati za nadaljnje poklicno usposabljanje, da bi bili bolje pripravljeni na zahteve dinamičnih trgov delovne sile. Eden od elementov teh politik naj bi bilo tudi dodatno usposabljanje učiteljev v novih informacijskih tehnologijah.
Predlog resolucije poudarja ključno vlogo univerz pri ustvarjanju in širjenju znanja, zato bi bilo treba nameniti več sredstev za razvoj in raziskave, povečati mobilnost raziskovalcev in študentov prek programa Erasmus Mundus in doseči 15-odstotno povečanje števila diplomantov tehničnih in naravoslovnih smeri, pri čemer naj poskrbijo tudi za uravnavanje neravnovesja med spoloma . Dokument: A6-0245/2005 Izobraževanje kot temelj Lizbonskega procesa
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0245 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Cirkus - del evropske kulture
2005-10-11 - 14:27
Poročilo na lastno pobudo poslanke Doris Pack (EPP-ED, DE) iz odbora za izobraževanje in kulturo se ukvarja z nekoliko lahkotnejšo temo, cirkusom kot delom evropske kulture in novimi izzivi, ki so pred to dejavnostjo v času vse večje dostopnosti in nasičenosti z drugimi oblikami zabave.
Med največjimi težavami, s katerimi se soočajo cirkuški umetniki, je ta, da je večina kulturnih, izobraževalnih, tehničnih in pravnih vidikov cirkuške dejavnosti urejena na ravni držav članic in ne na ravni skupnosti. Poročilo se zato osredotoča predvsem na tri sklope vprašanj: izobraževanje otrok in poklicno usposabljanje cirkuških umetnikov; tehnični standardi za opremo; mobilnost in zaposlovanje umetnikov iz tretjih držav.
Potujoči način življenja je ovira za redno šolsko izobraževanje otrok cirkuških umetnikov, zato poročilo poziva članice Unije k sodelovanju na tem področju, Komisija pa bi morala zagotoviti ustrezna sredstva za delovanje ustreznih izobraževalnih modelov, kot so "e-učenje", učenje na daljavo in samostojno izobraževanje. Dokument tudi zagovarja večjo podporo izobraževalnim središčem za cirkuške poklice oziroma tako imenovanim cirkuškim šolam.
Glede cirkuške opreme poročilo predlaga pripravo takšnih tehničnih standardov, "da bi s harmonizacijo olajšali svobodo gibanja cirkusov v državah članicah in tako ohranili klasični evropski cirkus ter prispevali k javni varnosti".
Poročevalka tudi poziva Komisijo, da izdela analizo trenutnega sistema izdajanja vizumov in delovnih dovoljenj za mobilnost umetnikov ter nato pripravi uredbo, ki bo upoštevala sedanje težave umetnikov pri urejanju teh dovoljenj zaradi nestalnosti oziroma začasnosti njihovega dela. Zavzema se za možnost izdaje kratkoročnih vizumov za obdobje do 12 mesecev, vendar je pri tem treba preprečiti morebitno zlorabo za trgovanje z ljudmi.
V nekaterih državah članicah EU (Italija, Francija, Portugalska) je cirkus priznan kot kulturna dejavnost, drugje (Nemčija, Avstrija, Danska) pa kot poslovna dejavnost. Vsi cirkusi v Uniji so registrirani kot zasebna podjetja, njihovo delovanje pa ureja zakonodaja s številnih področij in na različnih administrativnih ravneh. Cirkuške šole delujejo v Španiji, Avstriji, na Nizozemskem in Danskem, vendar niso vedno priznane kot ustanove za poklicno izobraževanje. Dokument: A6-0237/2005 Novi izzivi za cirkus kot del evropske kulture
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0237 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Priložnosti in izzivi za urbano dimenzijo v EU-25
2005-10-11 - 14:27
Poslanec Jean-Marie Beaupuy (ALDE, FR) iz odbora za regionalni razvoj bo v sredo predstavil poročilo na lastno pobudo o urbani dimenziji v vidiku razširitve Unije na skupno 25 držav članic. Odbor meni, da so mestna in druga urbana območja ključni dejavniki regionalnega in lokalnega razvoja ter uresničitve revidiranih ciljev iz Lizbone in Göteborga.
Nove članice bi morale nameniti več pozornosti urbanistični razvojni politiki, saj trenutno številne med njimi nimajo prave urbane politike niti na nacionalni ravni (izjemi sta Slovenija in Malta), niti na regionalni ravni (izjemi sta Estonija in Litva). Urbana politika bi morala zajemati urejanje problemov na področjih, kot so: oživitev mestnih jeder, infrastruktura, promet, turizem, okolje, ravnanje z odpadki, oskrba z vodo, kultura, izobraževanje ter zdravstveno in socialno varstvo.
V urbanih okoljih Evropske unije živi več kot 78 odstotkov prebivalstva. Med novimi državami članicami je ta delež najvišji na Malti (91 odstotkov) in najnižji v Sloveniji (malo nad 50 odstotkov). Mestna območja so po eni strani tako območja, kjer je največ socialnih problemov (družbena izključenost, segregacija, pomanjkanje stanovanj, večja kriminaliteta, onesnaženje, itd.) kakor tudi območja prihodnosti Evrope, saj so v njih skoncentrirane izobraževalne in raziskovalne ustanove. Dokument: A6-0272/2005 Urbana dimenzija v okviru širitve
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0272 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Kako zmanjšati revščino med ženskami?
2005-10-11 - 14:27
Na plenarnem zasedanju v Bruslju bodo evropski poslanci obravnavali tudi poročilo na lastno pobudo poslanke Anne Zaborske iz odbora za pravice žensk in enakost spolov o problemu revščine med ženskami v Evropski uniji.
Besedilo se posveča štirim sklopom vprašanj:
- oblikovanje kazalcev in metodologije, ki bodo omogočili meritve vpliva revščine in družbene izključenosti na moške in ženske;
- vključevanje revnih žensk in družin v vse ravni odločanja;
- ukrepi za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja v prikrajšanih okoljih;
- prispevek civilne družbe.
Poslanci v odboru poudarjajo, da ima revščina več obrazov in dobiva nove oblike: ne gre le za pomanjkanje denarja, ampak tudi za slabo zdravstveno stanje, nedostopnost izobrazbe, nevarno okolje in družbeno izključenost. Države članice pozivajo, naj usmerijo ukrepe v svojih politikah tako, da bodo ženskam iz prikrajšanih okolij olajšale urejanje stanovanjskih problemov in omogočile dostopnost javnih zdravstvenih in izobraževalnih sistemov. Poročilo ugotavlja, da "skrajna revščina spodbuja trgovino z ženskami, prostitucijo, nasilje in na splošno vse vrste izrabljanja".
Kar v 17 državah članicah je skrajna revščina bolj pogosta med ženskami kot med moškimi, še najbolj so izpostavljene matere samohranilke. Študija v šestih državah članicah je pokazala, da so dohodki družin, ki jih vodijo samske matere, od 9 do 26 odstotkov nižji od dohodkov "tradicionalnih" družin. Največja razlika je v Britaniji (26 odstotkov), sledijo Švedska (14 odstotkov), Francija (12 odstotkov), Nizozemska (11 odstotkov), Nemčija (10 odstotkov) in Italija (9 odstotkov).
Razlika v zaslužkih žensk in moških je še vedno od 16 do 33-odstotna, medtem ko ima več žensk (30 odstotkov) kot moških (6,6 odstotka) priložnostno zaposlitev namesto redne, saj so soočene s pomanjkanjem ustreznega otroškega varstva. Poslanci zato pozivajo države članice, da sprejme ustrezne ukrepe za zmanjšanje razlik in izboljšanje delovnih pogojev, ki bi moškim in ženskam omogočili enakopravno udeležbo na trgu delovne sile.
Razprava o poročilu, ki je predvidena 12. oktobra, in glasovanje 13. oktobra sta tudi popotnica parlamenta pred Svetovnim dnevom boja proti revščini, ki bo 17. oktobra. Dokument: A6-0273/2005 Ženske in revščina v Evropski uniji
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0273 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Financiranje ukrepov ob izbruhih bolezni živine in perutnine
2005-10-11 - 14:27
Evropski parlament bo v sredo v postopku posvetovanja obravnaval drugo poročilo poročevalca Nielsa Buska (ALDE, DK) iz odbora za kmetijstvo o sofinanciranju ukrepov ob izbruhih epizootskih bolezni (nalezljive bolezni živine in perutnine). Parlament meni, da v primerih, ko proizvajalci hrane delno krijejo stroške teh ukrepov, državno financiranje ne pomeni izkrivljanja konkurence.
Odbor je sicer 10. maja zavrnil prvotni predlog Komisije, po dodanih dopolnilih pa sedaj predlaga sprejem uredbe. Poslanci se zavzemajo, da bi se iz evropskega proračuna nadomestilo 75 odstotkov stroškov, ki jih ima država z izvajanjem ukrepov ob izbruhih bolezni (Komisija je predlagala 50 odstotkov), izjema pa so ukrepi proti slinavki in parkljevki, kjer že prvotni predlog Komisije predvideva 60-odstotni delež iz evropskega proračuna. Po mnenju odbora te višine nadomestil omogočajo, da bodo lahko tudi revnejše članice Unije ustrezno izvajale ukrepe proti izbruhom epizootskih bolezni. Dokument: A6-0266/2005 Izjemni ukrepi za podporo trga
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0266 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Razvoj in sodelovanje
Sladkorna reforma - večja finančna podpora državam AKP
2005-10-11 - 14:27
V četrtek bo parlament v prvem branju postopka soodločanja obravnaval poročilo Bernarda Lehideuxa (ALDE, FR) iz odbora za razvoj o dodatni pomoči državam AKP (Afrika, Karibi in Pacifik), ki jih bodo prizadele tržne posledice reforme ureditve EU za sladkor.
Odbor predlaga, da bi za pomoč državam podpisnicam protokola o sladkorju v letu 2006 namenili 80 milijonov evrov pomoči, kar je enkrat več od junijskega predloga Komisije za 40 milijonov evrov pomoči. Poročevalec upa, da se bosta Svet EU in Parlament o višini pomoči, ki bi bila zagotovljena v postavki za zunanje sodelovanje EU, lahko dogovorila že v prvem branju predloga proračuna za leto 2006, saj gre za "posebne razmere nujne narave". V primeru dogovora bi države začele prejemati pomoč že v začetku prihodnjega leta. Dokument: A6-0281/2005 Podporni ukrepi za države podpisnice protokola o sladkorju
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0281&F_REF_A=A6-0281%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=281&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Boj proti ponarejanju evra tudi v članicah, ki niso v evroobmočju
2005-10-11 - 14:27
Kor predlaga poročevalec Agustín Díaz de Mera García Consuegra (EPP-ED, ES) iz odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj bi parlament brez dodatnih dopolnil v postopku posvetovanja sprejel sklep Sveta EU o razširitvi programa "Pericles" na države članice, ki niso v evroobmočju.
Namen razširitve programa na 12 držav članic EU, ki nimajo evra kot svoje valute, je izmenjava, pomoč in usposabljanje ustreznih institucij v državah članicah za zaščito evra proti ponarejanju, saj je enotna raven zaščite v interesu Evropske unije ter njene finančne in gospodarske stabilnosti. Dokument: A6-0275/2005 Zaščita eura pred ponarejanjem (program "Pericles")
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0275&F_REF_A=A6-0275%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=275&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050929BRI00920 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
