Povzetek zasedanja - Bruselj, 8. in 9. oktober 2008
2008-10-15 - 10:11
Dvodnevno zasedanje Evropskega parlamenta se je začelo s nagovorom kolumbijske političarke Ingrid Betancourt, sledili pa sta predstavitvi priprav na Evropski svet in razmer v Belorusiji po parlamentarnih volitvah. Med dokumenti, ki so jih parlamentarci tokrat obravnavali, je bilo tudi poročilo slovenskega poslanca Alojza Peterleta o zdravstveni strategiji za obdobje 2008-2013.
Predstavniki Sveta in Komisije so poslancem v sredo popoldne predstavili priprave ter dnevni red Evropskega sveta ter stališča o svetovni finančni krizi. Na dnevnem redu Sveta bodo Lizbonska pogodba, pakt o priseljevanju in azilu, razprava o gospodarskih, finančnih, okoljskih in energetskih vprašanjih ter razmere v Gruziji.
Zvečer je v Parlamentu potekala razprava o stanju demokracije v Belorusiji po parlamentarnih volitvah 28. septembra, na katerih opozicija ni dobila niti enega poslanskega mesta. Poročilo opazovalcev OVSE ugotavlja, da volitve niso izpolnile mednarodnih standardov za demokratičnost postopka.
Že na začetku zasedanja je evropske poslance nagovorila kolumbijska političarka Ingrid Betancourt, ki so jo gverilci FARC ugrabili februarja 2002 in jo zadrževali vse do julija letos, ko jo je osvobodila kolumbijska vojska. Po govoru je imela tiskovno konferenco in se nato ločeno sestala s predsedniki političnih skupin.
Slovenski poslanec Alojz PETERLE (EPP-ED, SI) je v četrtek dopoldne Parlamentu predstavil svoje poročilo o beli knjigi Komisije za evropsko zdravstveno strategijo v obdobju 2008-2013. Dokument se zavzema, da bi bilo treba zdravje obravnavati kot ključno politično temo in dodaja, da bi se morale države v akcijskih načrtih osredotočiti na preprečevanje.
Prav tako v četrtek je Parlament obravnaval tudi predlog sprememb svojega poslovnika, v katerega so poslanci vključili člen 202a, ki opredeljuje uporabo simbolov Unije. Vprašanje simbolov je bila od spornih točk Pogodbe o ustavi za Evropo, zato v Lizbonski pogodbi ni njihove opredelitve.
V sredo so poslanci obravnavali odgovor na poročilo Komisije z naslovom "Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji". Parlamentarci se zavzemajo za učinkovitejše ukrepe proti tem pojavom, saj poraba vode stalno narašča, njeno pomanjkanje pa ima lahko tudi posledice, ki segajo čez evropske meje.
Na dnevnem redu zasedanja je bilo še poročilo, ki se zavzema za celovitejši pristop v boju proti revščini in socialni izključenosti. V Uniji namreč kar 16 odstotkov prebivalstva živi na robu revščine, petina prebivalcev živi v podstandardnem stanovanju in vsak dan približno 1,8 milijona ljudi poišče nastanitev v zatočiščih za brezdomce.
Naslednje plenarno zasedanje Evropskega parlamenta bo od 20. do 23. oktobra v Strasbourgu. 20081008BRI39048
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Ingrid Betancourt: "Beseda je orožje proti sovraštvu in nasilju"
2008-10-15 - 10:11
Na začetku zasedanja je evropske poslance nagovorila kolumbijska političarka Ingrid Betancourt, ki so jo gverilci FARC ugrabili februarja 2002 in jo zadrževali vse do julija letos, ko jo je osvobodila kolumbijska vojska. Predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering je v uvodni predstavitvi visoke gostje spomnil, da je v ujetništvu preživela celih 6 let, 4 mesece in 9 dni, skupaj 2321 dni. Postala je simbol svobode in človeškega upora proti nevzdržnim razmeram ter zanikanju temeljnih človekovih pravic. "Terorizem predstavlja neposredni napad na naše vrednote, svobodo, človekove pravice in demokracijo. Vaš primer nazorno kaže, da demokracija ne sme poklekniti pred terorizmom, obramba pravne države pa ostaja naša politična in moralna dolžnost," je poudaril predsednik Pöttering in nato izrekel priznanje tako poslancem kot številnim aktivistom po vsem svetu, ki so si ves čas njenega ujetništva prizadevali za izpustitev Ingrid Betancourt. "Zdaj moramo še okrepiti svoja prizadevanja za izpustitev vseh tistih, ki jim je še vedno kratena svoboda. To je tudi namen vašega obiska, saj ste sami dejali, da je za ujetnika teroristov največja nevarnost prav ta, da ga zunanji svet pozabi," je nadaljeval predsednik Parlamenta ter nato še spomnil poslance, da letos mineva 60 let od sprejetja Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki v svojem 3. členu jasno pravi, da ima vsakdo pravico do življenja, do prostosti in do osebne varnosti. Ingrid Betancourt se je v čustvenem govoru, ki ga je večkrat prekinil aplavz iz dvorane, zahvalila evropskim poslancem, ker so se pred več kot petimi leti med prvimi v imenu njene družine javno in odločno zavzeli za njeno izpustitev, četudi svetovna javnost dotlej ni namenjala dovolj pozornosti talcem v Kolumbiji: "V džungli sem poslušala radio, ki je prinašal novice o zasedanju Evropskega parlamenta. Nisem videla slik, slišala sem le besede novinarjev o zasedanju. Prav od tukaj, iz te dvorane, od vas, ki ste vztrajali in obsojali, je prišla do mene prva spodbudna novica. Vam gre zasluga, da sem pred petimi leti doumela, da v džungli nismo bili sami. Vsa leta sem gojila upanje, se oklepala življenja in prenašala vse tegobe zato, ker sem vedela, da sem v vaših srcih. Govorila sem si, da bom, četudi bi me fizično ne bilo več, v vaših mislih z imenom in obrazom obvarovana pred pozabo. Ko sem bila osvobojena, sem si takoj želela priti k vam, v vašo hišo, ki jo imam tudi za svojo. Želim vam povedati, da ni bilo v zaman nič, kar ste dejali ali storili. To, da živim in imam veselje do življenja, dolgujem vam. Vedeti morate, da so mi vaše besede pomagale še preden sem bila deležna zdravniške pomoči. Hvala! Hvala vsakomur med vami, ker ste imeli odprto srce za dramo, ki se je odvijala tako daleč od vas," je dejala Ingrid Betancourt ter dodala, da svet prav po zaslugi Evropskega parlamenta zdaj ve za grozodejstva, ki jih je morala prestati in ki jih še vedno prestaja več kot 3000 njenih rojakov. Besede, izrečene v Parlamentu so omogočile njeno osvoboditev in spodbudile korake v smeri spoštovanja življenja tako talcev kot gverilcev. Ob tem se je spomnila tudi vseh skupin aktivistov civilne družbe po vsem svetu, ki si prizadevajo, da usoda zajetih talcev ne potone v pozabo. Moč besede Gostja je nato podrobneje obrazložila, kako pomembna je moč besede, pogosto edinega "orožja", ki je na voljo: "Z besedo se lahko najbolj učinkovito borimo proti sovraštvu in nasilju. Prepričana sem, da ste številni med vami pogosto občutili nemoč, ker niste mogli ničesar storiti, medtem ko se je govorjenje razblinilo v zraku. Najbrž ste kdaj obžalovali, ker niste del izvršilne moči svojih držav ali Unije, kjer se sprejemajo odločitve, podpisujejo čeki in dogajajo stvari. V materialističnem svetu, kjer tisti, ki ni viden, ne obstaja, nas pogosto obide takšna negotovost. Toda ta Parlament je tudi svetišče besede, ki osvobaja. Tu so se začela spraševanja o vesti naše družbe in tukaj pridejo na dan trpljenja narodov sveta. Ko nosilci izvršne oblasti vendarle delujejo, je to tudi zato, ker je nekdo med vami tukaj vstal in spregovoril. Sami dobro veste: ko tu spregovorite, se zlo raje umakne. (...) Françoise Dolto se je čudovito izrazila, ko je dejala, da je biti človek tudi bistvo besede. Beseda neguje, zdravi, rojeva, lahko pa tudi prinese bolezen in ubija. Kajti besede, ki jih izgovorimo, imajo moč čustev, ki so v nas." Težave človeštva so posledica sebičnosti V nadaljevanju je Ingrid Betancourt spregovorila o svetovnih problemih potrošniške družbe, kot so samomori, zloraba drog in nasilje. Segrevanje ozračja in povezane naravne katastrofe pa nas opozarjajo, da je tudi Zemlja zbolela zaradi naše neodgovornosti in sebičnosti. V ujetništvu je spoznala otroke in mlade v starosti od 12 do največ 25 let, ki so jih gverilci FARC rekrutirali za predelavo koke v kokain. Nimajo svobode, svoje borne zaslužke utapljajo v alkoholu, sanjajo o materialnih dobrinah in zato je edini izhod, ki ga vidijo iz svojega težkega položaj v tem, da tudi sami postanejo gverilci. V Kolumbiji jih je 15 tisoč in ker jim družba ne pokaže, da posedovanje materialnih dobrin še ne prinese sreče, ostajajo v začaranem krogu. "Naša družba proizvaja gverilce v Kolumbiji, skrajneže v Iraku, teroriste v Afganistanu. Družba posrka človeške duše in jih zavrže kot napake v sistemu: nezaželene priseljence, brezposelne, odvisnike, otroke vojne, revne in bolne. Vse tiste, za katere ni prostora med nami," je dejala Ingrid Betancourt in si zastavila vprašanje, ali še lahko gradimo družbo, ki temelji na izključevanju, kjer mečemo stran hrano, medtem ko drugi umirajo od lakote. Nato je izrazila prepričanje, da je družba prihodnosti, ki bo temeljila na medsebojni komunikaciji mogoča, predpogoj pa je dosledno spoštovanje človekovih pravic, saj bi morali končno tudi drugim priznati pravico, da si želijo tisto, kar si želimo sami. Skriti, a ne pozabljeni Na koncu je Ingrid Betancourt prebrala imena 27 talcev, ki jih kolumbijski gverilci še vedno zadržujejo v ujetništvu. Spomnila pa se je tudi voditeljice burmanske opozicije Aung San Suu Kyi in zajetega izraelskega vojaka Galida Šalita. "Vaš aplavz naj preseže razdaljo, ki nas deli ter jim ponese našo ljubezen, moč in energijo. Vedo naj, da je naše prizadevanje absolutno in vedo naj, da ne bomo nikoli, nikoli nehali, dokler ne bodo svobodni."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Parlament o finančni krizi in Evropskem svetu
2008-10-15 - 10:11
Po mnenju večine evropskih poslancev, ki so sodelovali v sredini razpravi, bi se morala Unija na krizo finančnih trgov odzvati enotno, države članice pa bi se morale izogibati enostranskih potez, ki bi lahko povzročile težave njihovim sosedam. Pozdravili so tudi napoved Komisije o oblikovanju skupine strokovnjakov, ki bo preučila načine za boljši nadzor finančnih trgov. Francoski minister za evropske zadeve Jean-Pierre Jouyet je v imenu Sveta poudaril, da je evropska koordinacija že resničnost, saj banke, nadzorniki trga in Komisija tesno sodelujejo, obenem pa EU ni primerljiva z ZDA, saj ni organizirana kot federativna država. Pozdravil je odločitev svetovnih centralnih bank, da hkrati znižajo obrestne mer za pol odstotne točke in tako pomagajo stabilizirati medbančni trg. Mednarodni denarni sklad pa je pozval, naj deluje kot "finančni policist", kar je tudi ena od njegovih osnovnih nalog. Glede energetsko-podnebnega zakonodajnega svežnja je minister Jouyet izrazil upanje, da bodo v njem ostali ambiciozni cilji, ki jih je zastavila Komisija in da bo sprejet že v prvem branju. O Lizbonski pogodbi pa je ponovil, da naj bi Irska pripravila načrt, ki naj bi ga članice izvedle do decembrskega evropskega vrha. Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso je zagotovil, da Evropa ima na voljo načine za reševanje krize, ki pa bo preizkus učinkovitosti njene koordinacije in odzivnosti. Posredovanje bo potekalo na nacionalnih ravneh, države pa se morajo dogovoriti o skupnih načelih delovanja in upoštevati čezmejne posledice svojih ukrepov, saj je v Evropi že dve tretjini bančnih sredstev čezmejne narave. Komisija ustanavlja posebno skupino strokovnjakov, ki jo bo vodil Jacques de Larosière, nekdanji generalni direktor IMF, in naj bi preučila načine kako ustrezno posodobiti evropske nadzorne sisteme finančnih trgov. V skupini bodo tudi evropska komisarka za konkurenco Neelie Kroes, komisar za ekonomske in monetarne zadeve Joaquin Alumnia in komisar za notranji trg Charlie McCreevy. Predsednik Barroso je na koncu še poudaril: "Gre za izjemne razmere in zato se moramo nanje tudi ustrezno odzvati." Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR) je dejal, da mora Evropa premagati krizo in se iz nje naučiti, kako združiti sile in ublažiti posledice za svoja gospodarstva in podjetja. Po njegovih besedah finančni trgi niso pravilno delovali, kreditne agencije niso imele ustreznih podatkov, obenem pa je nedopustno, da tisti, ki so banke spravili na kolena, za to ne odgovarjajo. Države, ki še niso ratificirale Lizbonske pogodbe je pozval, naj to čimprej storijo, saj bo Uniji omogočila lažje sprejemanje odločitev, bodisi ob finančnih krizah ali pa o lastnih institucijah. Martin SCHULZ (PES, DE) je prav tako zagovarjal ratifikacijo Lizbonske pogodbe in kritično pripomnil, da je javnost dolga leta poslušala trditve, da lahko trg sam reši krize, zdaj pa se je ta neoliberalna trditev popolnoma razblinila. Zavzel se je za nova pravila za nadzor trgov, ki naj bi tudi zakonsko prepovedovala določene vrste špekulacij. Graham WATSON (ALDE UK) je Evropski svet pozval, naj najde skupen odgovor na krizo, saj si Evropa ne more privoščiti, da lahko ukrepi ene članice prizadenejo druge. Po njegovem rešitev ni v zaprtih trgih in državnem nadzoru nad ekonomijo, saj kriza ni znak neuspeha tržnega gospodarstva, ampak so njeni vzroki tako v pohlepu bankirjev kakor tudi v neustreznem odzivu vlad, da bi zagotovile preglednost delovanja sistemov. Pierre JONCKHEER (Zeleni/EFA, BE) je svoja razmišljanja strnil v treh točkah: Evropski parlament je razdeljen glede vprašanja krize, za katero je rešitev le več in ne manj Evrope; treba je najti krivce za nastale razmere; finančna kriza še ne pomeni, da lahko pozabimo na okoljske probleme, saj je treba za njihovo reševanje imeti zagotovljene dolgoročne finančne vire. Brian CROWLEY (UEN, IE) je pozdravil prizadevanja Sveta za reševanje krize v Gruziji. Glede Lizbonske pogodbe je poudaril, da čas za premislek, ki ga je dobila Irska, ne sme pomeniti "premisleka s pištolo na čelu za ratifikacijo". Ob vprašanju finančne krize pa se je zavzel, da je treba zaščititi običajne državljane, državna jamstva bankam pa naj bi pripomogla, da bodo te dajale posojila podjetjem in posameznikom, kar bo spet zagnalo gospodarsko rast. Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) je prepričan, da je bil kapitalizem v Evropi zadnjih deset let zelo okruten, za to pa so odgovorni tudi evropski voditelji. Zavzel se je za zaščito malih in srednjih podjetij ter več etike, saj samo učinkovitost "ne more preprečiti, da finančni čarovniki iz teh razmer ne bi povlekli dobička". Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) je izrazil mnenje, da se evropski voditelji sprenevedajo, ko govorijo o solidarnosti, saj delajo le v lastnem interesu, kar se je začelo s primerom Irske, ki je prva razglasila državno jamstvo za bančne vloge. Če bi želela Evropa državam preprečiti delovanje v lastnem interesu, bi jim morala to pristojnost odvzeti, kar pa ne bi dobilo javne podpore, zato je sedanje dogajanje začetek konca "norega in nezaželenega projekta". Jana BOBOŠÍKOVÁ (samostojni poslanci, CZ) je dejala, da bi morali politiki vedeti, da "nobeno kosilo ni zastonj", državno reševanje neodgovornih bankirjev pa je moralno tvegano, saj daje vtis, da lahko žanjejo dobičke brez finančne odgovornosti. Evropski svet, Bruselj, 15. - 16. oktober 2008
SL
1
LINK
http://www.consilium.europa.eu/showPage.asp?id=668&lang=sl&mode=g
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Nujnost reform sistema nadzora finančnih trgov
2008-10-15 - 10:11
Poslanci Evropskega parlamenta so v četrtek na Komisijo naslovili tudi formalni poziv, naj pripravi zakonodajo za izboljšanje strukture nadzora in regulacije trgov finančnih storitev v Evropi. Poročilo, ki sta ga pripravila poslanca Ieke VAN DEN BURG (PES, NL) in Daniel DĂIANU (ALDE, RO), je Parlament sprejel s 565 glasovi za, 74 proti in 18 vzdržanimi glasovi. Dokument predstavlja obsežen seznam področij, ki bi jih bilo treba po mnenju Parlamenta zaradi trenutne finančne krize podrobneje preučiti in tako preveriti delovanje "sistema Lamfalussy", ki je v veljavi sedem let. Raven 3 tega procesa namreč ureja delovanje odborov nacionalnih finančnih regulatorjev (za trge vrednostnih papirjev, zavarovalnice in banke) ter mehanizme upravljanja sistemskega tveganja. Pravna podlaga za nadzorne organe Parlamentarci se zavzemajo, da mora ureditev do konca leta 2008 okrepiti status in odgovornost odborov na ravni 3 Lamfalussyjevega procesa. Ti odbori bi morali pridobiti pravni status, sorazmeren njihovim dolžnostim ter uskladiti in racionalizirati delovanje posameznih sektorskih nadzornih organov, uveljaviti njihove naloge ter jim zagotoviti ustrezno osebje in sredstva. Vloga evropskega sistema centralnih bank Evropska centralna banka (ECB), Evropski sistem centralnih bank (ESCB) in odbor za bančni nadzor ESCB (BSC) bi morali dejavno sodelovati pri pripravi zbirke podatkov ter v prihodnost usmerjenih scenarijev in politik o makrobonitetnem nadzoru in finančni stabilnosti, kakor tudi pri oblikovanju sistema zgodnjega opozarjanja. Do konca leta 2008 bi bilo treba pripraviti ureditev pregleda nad finančno stabilnostjo na ravni EU. Ta ureditev mora zagotavljati učinkovito zbiranje in analizo mikro- in makrobonitetnih informacij za zgodnje odkrivanje možnih tveganj za finančno stabilnost, in biti vključena v globalna prizadevanja za finančno stabilnost. Nadzornim organom EU in centralnim bankam mora tudi omogočati takojšen odziv in hitro ukrepanje v kriznih razmerah, kar mora sistemsko vplivati na Evropsko unijo. Preglednost delovanja Agencije za ocenjevanje bonitete bi morale uporabljati skladno in ustrezno terminologijo, ki bi pojasnjevala, kako se kompleksni finančni produkti razlikujejo med seboj, predvsem glede volatilnosti ali kompleksnosti. Tudi računovodska pravila bi se morala izvajati tako, da podjetja in finančne institucije iz svoje bilance stanja ne bi mogla umetno izključevati materialnih družb s posebnim namenom ali nosilcev strukturiranih naložb. Ponudniki finančnih produktov bi morali oceniti in spremljati tveganje ter zagotoviti preglednost svojega dolga ali hipotekarno zavarovanih vrednostnih papirjev ter tako omogočiti vlagateljem potrebno skrbnost poslovanja. Prejemki vodilnih v finančnih institucijah Institucije bi morale razkriti politiko prejemkov, zlasti osebne prejemke in pakete kompenzacije posameznih direktorjev ter zagotoviti, da so vsi posli glede upravljanja jasno razvidni iz računovodskih izkazov. Organi bonitetnega nadzora naj bi v oceno upravljanja tveganja vključili tudi vpliv sistemov prejemkov, dodatkov in obdavčevanja, pri čemer bi bilo treba zagotoviti, da vključujejo uravnotežene spodbude in ne spodbujajo prevzemanja prevelikega tveganja. Nadaljevanje postopka Poročilo je bilo pripravljeno v skladu z določili 39. člena poslovnika Evropskega parlamenta, ki poslancem v skladu s 192. členom Pogodbe o ES omogoča vložitev zakonodajne pobude pri Komisiji v zvezi določenim vprašanjem. Ker je spremljajoča resolucija dobila podporo absolutne večine poslancev, bo predana Komisiji v nadaljnji postopek. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 s priporočili Komisiji o nadaljevanju Lamfalussyjevega procesa: prihodnja struktura nadzora
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0476 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Zdravstvena strategija za obdobje 2008-2013
2008-10-15 - 10:11
Evropski parlament je v četrtek s 554 glasovi za, 23 proti in 21 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo o beli knjigi Komisije za evropsko zdravstveno strategijo v šestletnem obdobju do leta 2013, ki ga je pripravil slovenski poslanec Alojz PETERLE (EPP-ED, SI). Poslanci se zavzemajo, da bi se države v akcijskih načrtih za zdravje osredotočile na preprečevanje bolezni, še vzrokov raka ter diabetesa, ki sta povezana z načinom življenja. Poročevalec Peterle poudarja, da je zdravje ena najpomembnejših vrednot v življenju ljudi. Zaradi zaskrbljujočih zdravstvenih trendov, zlasti naraščajoče obolelosti za rakom, boleznimi srca in ožilja, diabetesa in debelosti, pa postaja ta vrednota kljub napredku kurativne medicine čedalje bolj ogrožena
Nove izzive prinašajo tudi staranje prebivalstva, podnebne spremembe ter globalizacija. Svetovna zdravstvena organizacija napoveduje epidemičen razvoj raka v prihodnjih letih. Obenem so zdravstveni sistemi oziroma njihove blagajne pod vse večjim pritiskom, saj stroški za zdravila naraščajo hitreje kot skupni stroški zdravstva.
Kljub opozarjanju na pomen preprečevanja bolezni, so temu namenjeni samo 3 odstotki zdravstvenih proračunov. Že s preprečevalno politiko bi lahko veliko dosegli, saj je 40 odstotkov bolezni povezanih z napačnim življenjskim stilom, (npr. uživanje alkohola, tobaka, pomanjkanje gibanja in slaba prehrana), prepričljivih pa je tudi tretjina rakavih obolenj.
"Državljane skrbi, ali bo še zdravja za vse. Državljani niso zainteresirani za debate o kompetencah, zanima jih predvsem najboljša pot do zdravja. Skrbijo jih tudi neenakosti v zdravstveni oskrbi, ki so znatne med državami članicami, kot tudi znotraj njih. Kar zadeva raka, so razlike v možnostih preživetja med novimi in starimi državami članicami take, da lahko govorimo upravičeno o zdravstveni železni zavesi. Vse to je razlog za to, da dobi zdravje višje mesto na evropski politični agendi. Ne govorimo o točki razno, ampak o točki z naslovom Preživetje," je v svojem nastopu poudaril Peterle.
Dodal, da je na zdravstvenem področju resnično potreben dolgoročen in celovit pristop, ki zahteva usklajeno sodelovanje vseh glavnih akterjev potreben pa je tudi strateški premik na področju preprečevanja bolezni. Eno glavnih sporočil njegovega poročila je zato poziv Komisiji, naj pripravi ambiciozen načrt preventivnih ukrepov za celotno petletno obdobje.
Zdravstveni prepad v Evropi
Med državami članicami Unije in znotraj njih obstajajo izrazite neenakosti v zdravju. Po podatkih Eurostata se kljub splošnemu staranju prebivalstva pričakovana življenjska doba ob rojstvu med državami Evropske unije za ženske razlikuje za 9 let, za moške 13 let, smrtnost otrok pa se razlikuje za šestkrat.
Problem antibiotikov
Poročilo v zvezi z oblikami zdravljenja opozarja tudi na povečanje odpornosti na antibiotike, s čimer se njihova učinkovitost vedno bolj zmanjšuje. V Uniji se ravni odpornosti razlikujejo zaradi različnih načinov uporabe ter nadzora antibiotikov (v nekaterih državah članicah je uživanje antibiotikov tri- do štirikrat večje kot v drugih).
Obenem pogosta potovanja, vključno s turizmom, povečujejo tveganje za širjenje odpornih bakterij, s tem pa odpornost na antibiotike postaja evropska težava. Neustrezno uporabo bi zato morali nadzirati in hkrati spodbujati preudarno uporabo antibiotikov, Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni pa je ustrezna agencija za usklajevanje teh dejavnosti.
Parlament zato zahteva učinkovite ukrepe za boj proti odpornosti na antibiotike, vključno z ukrepi za antibiotike le z zdravniškim receptom, smernice za zmanjšanje izdaje zdravniških receptov za antibiotike in omejitev le na nujne primere. Posebno pozornost pa je treba nameniti bakterijam, ki so odporne na meticilin.
Načini preprečevanja širjenja bolezni
Poslanci menijo, da je treba bistveno bolj okrepiti prizadevanja za preprečevanje bolezni in za cepljenje, če obstajajo učinkoviti proizvodi. Poraba za zdravje, zlasti za preprečevanje in zgodnje odkrivanje bolezni, namreč ni samo strošek, ampak tudi naložba, ki se lahko vrednoti z leti zdravega življenja.
Poslanci še pozivajo Komisijo naj sprejme ukrepe, ki bi morali med drugim zajemati:
- določanje ciljev za zmanjšanje poklicnih bolezni;
- predlog direktive o kostno-mišičnih boleznih;
- predlog za revizijo direktive o rakotvornih snoveh;
- ukrepe za odpravljanje rastočih težav zaradi nasilja tretje strani.
Parlamentarci poudarjajo pomen izvajanja dobro organiziranih, obsežnih in učinkovitih programov preventivnih pregledov za lažje zgodnje odkrivanje in takojšnje zdravljenje bolezni, pri čemer se zmanjšujeta s tem povezana umrljivost in obolevnost.
Parlament zato kot del strategije pozdravlja namero Komisije o določitvi temeljnih zdravstvenih vrednot sistema zdravstvenih kazalnikov (na nacionalni in podnacionalni ravni) in spodbujanju programov za zdravstveno pismenost in preventivo.
Zdrav način življenja
Pojem zdravega načina življenja (zdrava prehrana, življenje brez zlorabe drog in zadostna telesna dejavnost) bi morala dopolnjevati tudi njegova psihosocialna razsežnost - uravnotežen pristop do dela in družinskega življenja. Zdrav življenjski slog vključuje dobro duševno in telesno zdravje, pri čemer so to pomembni dejavniki tudi za ohranjanje konkurenčnega gospodarstva.
V zvezi s tem Parlament v duhu "zdravje za vse" pozdravlja namero Komisije po spodbujanju zdravja in preprečevanja bolezni v vseh starostnih skupinah. Ob tem je treba izpostaviti ključna zdravstvena vprašanja, kot so prehrana, debelost, podhranjenost, fizična dejavnost, uživanje alkohola, drog in tobaka ter okoljska tveganja, tudi onesnaževanje zraka tako na delovnem mestu kot doma, v skladu z načelom enakosti med moškimi in ženskami. Pri tem je treba tudi upoštevati vlogo spola, pomagati ljudem pri zdravem staranju in zmanjšati breme kroničnih bolezni. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o beli knjigi z naslovom "Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013"
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0477 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Ustavne zadeve
Simboli Evropske unije v Parlamentu
2008-10-15 - 10:11
Parlament je v četrtek s 503 glasovi za, 96 proti in 15 vzdržanimi glasovi potrdil spremembe svojega poslovnika. Vanj so poslanci dodali člen 202a, ki opredeljuje uporabo simbolov Unije v Parlamentu. Vprašanje simbolov je bila od spornih točk Pogodbe o ustavi za Evropo, zato v Lizbonski pogodbi ni njihove opredelitve. Poročevalec Carlos CARNERO GONZÁLEZ (PES, ES) ugotavlja, da so simboli pomembni sestavni deli vsakega komunikacijskega procesa, zlasti prepoznavanja družbene skupine ali organizacije in identificiranja z njimi. Simboli nosijo čustveno podobo temeljnih vrednot organizacij, ki jih predstavljajo, nastopajo v vlogi razlagalcev abstraktnih idej, omogočajo lažjo komunikacijo in sodelovanje ter pomagajo pri približevanju organizacij, ki jih simbolizirajo, državljanom in tako prispevajo k njihovi legitimnosti. Ta izkušnja, ki si jo delijo vse evropske države, regije, cerkve, stranke, organizacije civilne družbe, sindikati, nogometni klubi itd., velja tudi na ravni EU. Po mnenju poslanca so bili simboli po zastoju v ratifikaciji Evropske ustave ena od "nenamernih žrtev" prizadevanj za dosego dogovora, saj niso bili vključeni v novo lizbonsko pogodbo. Obenem je prepričan, da simboli – ravno zato, ker niso bili ustanovljeni s pogodbami, – zaradi svoje odsotnosti ne bodo izgubili vloge nosilcev vrednot, na katerih temelji Evropska unija, ali priznanja, ki so ga deležni med evropskimi državljani. Obrazložitev predloga Dejstvo, da simboli niso vključeni v pogodbo, v nasprotju s prepričanjem nekaterih ljudi institucijam niti politično niti pravno ne preprečuje, da bi jih še naprej uporabljale, kot so to počele do sedaj, ali pa njihovo uporabo še okrepile. Poslanci so zato v poslovnik Evropskega parlamenta vključili nov člen 202a o tem, kako Parlament uporablja simbole Unije. Parlament tako priznava in prevzema naslednje simbole Unije: – zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi; – himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna; – geslo "Združena v raznolikosti". Parlament bo praznoval dan Evrope 9. maja. Evropska zastava pa bo morala biti razobešena v vseh stavbah Parlamenta in ob uradnih dogodkih ter se bo uporabljala v vseh sejnih sobah Parlamenta. Himno se bo predvajalo ob začetku vsake ustanovne seje in ob drugih slovesnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim poslancem po širitvah. Geslo pa se bo natisnilo na uradne dokumente Parlamenta. Zgodovina simbolov Unije Evropska zastava Zastava Evropske unije je temno modra zastava s krogom 12 petokrakih zlatih zvezd, ki je od leta 1955 simbol Sveta Evrope. Leta 1985 se je Evropski svet v Milanu leta 1985 odločil, da bo to zastavo določil za zastavo takratne Evropske skupnosti. Predstavljala naj bi popolnost, komplementarnost in solidarnost ter tako simbolizirala enotnost Evrope. Zastava se različno uporablja v evropskih, državnih, regionalnih in lokalnih javnih stavbah, javnih institucijah in na prireditvah kot simbol, ki predstavlja evropske programe in ukrepe (npr. na mejah med državami članicami, kjer simbolizira odpravo mejnega nadzora, ali na informacijah za javnost o programih javnih del, ki jih sofinancira Unija, itd.). Zunaj Unije je postala tudi simbol, ki za prizadete v humanitarnih krizah ali naravnih katastrofah predstavlja območje miru, varnosti in solidarnosti. Evropska himna Svet Evrope je leta 1972 za svojo uradno himno sprejel Odo radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna, ki je bila uglasbena leta 1823 na podlagi pesmi z istim naslovom Friedricha von Schillerja iz leta 1785. Evropske institucije pa so skladbo po zgledu Sveta Evrope kasneje izbrale za himno Evropske unije. Dan Evrope Institucije takratne EGS so 9. maj, dan Schumanove deklaracije, izbrale za svoj uradni praznik leta 1962, vendar velja le za njihovo osebje. Kasneje je Evropski svet v Milanu priredil javno počastitev spomina na 9. maj, dan, ki simbolizira trenutek, ko se je začel celoten proces evropskega združevanja. Dan Evrope iz institucij postopno prehaja v javno življenje s pomočjo organizacije predstav, razstav in dogodkov, kot je dan odprtih vrat, ko lahko državljani obiščejo evropske institucije in njihove pisarne v državah članicah ter tako postaja praznik evropskih državljanov. Evro Izraz evro, ki ga je sprejel Evropski svet v Madridu decembra 1995, je nadomestil izraz ECU iz Maastrichtske pogodbe. Na finančnih trgih se uporablja od januarja 1999, v obtoku pa je od 1. januarja 2002. Ko se je evroobmočju pridružila Slovenija, 1. januarja 2008 pa še Malta in Ciper, je postal uradna valuta 15 držav članic. Je tudi uradna valuta držav, kot so Monako, Vatikan in San Marino, kot de facto valuta pa se uporablja v Andori, Črni gori in na Kosovu. Simbol za evro je €. Navdihuje ga črka epsilon iz starogrške abecede, ki obuja spomin na začetek evropske civilizacije in je prva črka v imenu Evropa. Dodani sta ji dve vzporedni vodoravni črti, ki naj bi simbolizirali stabilnost evropskega gospodarstva in nove valute. Geslo "Združena v raznolikosti"
Geslo je izhaja iz pobude Evropskega parlamenta. Takratna predsednica Nicole Fontaine je 4. maja 2000 na zasedanju v Bruslju razglasila končni rezultat natečaja, v katerem je sodelovalo 2200 šol v 15 državah članicah, ki so takrat sestavljale Evropsko unijo: "enotnost v različnosti". To besedno zvezo je rahlo spremenila Evropska konvencija in tako je nastalo geslo "združena v raznolikosti", ki je opredelitev bistva evropskega projekta. Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o vključitvi novega člena 202a o tem, kako Parlament uporablja simbole Unije, v Poslovnik Parlamenta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0472 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Pomanjkanje vode in nevarnosti suše v Evropi
2008-10-15 - 10:11
Evropski poslanci so v četrtek s 594 glasovi za, 45 proti in 12 vzdržanimi glasovi potrdili dokument, ki je odgovor na poročilo Komisije z naslovom "Obravnavanje izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji". Parlament se zavzema za učinkovitejše ukrepe proti tem pojavom, saj poraba vode stalno narašča, njeno pomanjkanje pa ima lahko tudi posledice, ki segajo čez evropske meje. Poslanec Richard SEEBER (EPP-ED, AT) iz odbora za okolje navaja podatke, da po ocenah Evropske agencije za okolje iz leta 2007 tretjina Evropejcev že živi na območjih, kjer primanjkuje vode in povpraševanje po njej presega ponudbo. Stroški suše v zadnjih 30 letih so narasli na skoraj 100 milijard evrov, že samo suša leta 2003 je evropsko gospodarstvo stala 8,7 milijard evrov. Zaradi izrazitejših posledic podnebnih sprememb pa bi lahko v prihodnosti pomanjkanje vode po vsem svetu prizadelo 3,2 milijarde ljudi. Evropska unija bi zato morala obravnavati tri glavne izzive: - obsežno, netrajnostno in neučinkovito porabo ter s tem povezano zapravljanje vode; - slabo ozaveščenost o problemu; - pomanjkanje celostnega pristopa pri obravnavanju vprašanja vode. Neučinkovita poraba vode narašča skoraj dvakrat tako hitro kot svetovno prebivalstvo. Zaradi neučinkovitosti zapravi Evropa vsaj petino svoje vode, problem pa bi lahko poskusili rešiti tako s polnim izvajanjem okvirne direktive o vodah, kakor tudi z naložbami v tehnologije za varčevanje z vodo. Manjša poraba pred večjo oskrbo Parlament je prepričan, da bi morali imeti ukrepi za zmanjšanje povpraševanja prednost pred povečanjem oskrbe z vodo. Razmišljanje o večji ponudbi naj bi prišlo na vrsto šele po tem, ko bi izčrpali možnosti glede večje učinkovitosti porabe vode, boljšega upravljanja povpraševanja in izobraževalnih ukrepov. Prenos vode na velike razdalje ne bi smel biti rešitev za njeno pomanjkanje. Poslanci poudarjajo, da bi bilo v Evropski uniji mogoče prihraniti celo do 40 odstotkov porabljene vode, zato pozivajo h konkretnim ukrepom in finančnim spodbudam za spodbujanje učinkovitejše in bolj trajnostne rabe vode. Med predlaganimi ukrepi so namestitev merilnih naprav za merjenje porabe, ponovna raba ter učinkovita in racionalna raba vode. Najbolj prizadete države članice pa naj bi del svojih strukturnih sredstev uporabile za projekte za izboljšanje rabe in varčevanje z vodo. Primer so izgube zaradi puščanja vode v mestnih vodovodnih omrežjih, ki ponekod presegajo 50 odstotkov. Mestna omrežja bi bilo zato treba spodbujati k pospeševanju trajnostne rabe vode in izmenjavi dobre prakse, kot so ponovna raba, varčevanje in učinkovitejša raba vode. Poslanci še pozivajo lokalne oblasti, naj izboljšajo zastarela vodovodna omrežja. Ozaveščenost javnosti Parlament ugotavlja, da je v javnosti premalo informacij o problematiki pomanjkanja vode in suše v Evropi, prav tako pa ni daljnosežne kampanje za spodbujanje ozaveščenosti. Oblikovanje odgovorne kulture varčevanja z vodo in njene učinkovite rabe namreč zahteva dejavno politiko za dvig ozaveščenosti javnosti, v katero se morajo vključiti vsi akterji v vodnem sektorju. Prednostna področja so informacije, izobraževanje in usposabljanje. Ena izmed možnosti bi lahko bila označevanje kot učinkovit način, da se javnosti zagotovijo ciljne informacije o učinkoviti porabi in trajnostnem upravljanju voda. Mednarodna razsežnost problema Problematika pomanjkanja vode in suše ni geografsko omejena na Evropsko unijo, ampak ima mednarodne posledice in je globalna težava. Zaradi vode že prihaja do mednarodnih sporov in obstaja nevarnost, da bodo vedno pogostejši, zato je treba po mnenju poslancev glede vprašanja sprejeti širši pristop. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o obravnavanju izziva pomanjkanja vode in suše v Evropski uniji
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0473 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Socialna politika
Boj proti revščini
2008-10-15 - 10:11
V četrtek dopoldne so poslanci s 540 glasovi za, 57 proti in 32 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo poslanke Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE), ki se zavzema za celovitejši skupni evropski nastop v boju proti revščini. Precejšen del prebivalstva Evropske unije namreč še vedno ostaja socialno izključen, Parlament pa med drugim poziva države, naj oblikujejo nacionalne sheme minimalnega dohodka. Leta 2001 so se voditelji EU v Nici zavezali boju proti revščini in socialni izključenosti. Takrat je v Uniji živelo na robu revščine zaradi prenizkih dohodkov 55 milijonov ljudi (15 odstotkov prebivalstva v EU-15), do leta 2005 pa je ta številka narasla na 78 milijonov (16 odstotkov prebivalstva v EU-25). Petina prebivalcev živi v podstandardnem stanovanju in vsak dan približno 1,8 milijona ljudi poišče nastanitev v zatočiščih za brezdomce. V gospodinjstvih, kjer ni nihče zaposlen, živi 10 odstotkov prebivalstva, dolgotrajna brezposelnost se približuje 4 odstotkom. Kar 31 milijonov ali 15 odstotkov delavcev zasluži zelo nizko plačo, 8 odstotkov ali 17 milijonov delavcev pa kljub zaposlitvi živi v revščini zaradi prenizkih dohodkov. Delež oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, presega 15 odstotkov, medtem "digitalna vrzel" zajema kar 44 odstotkov prebivalstva EU, ki nimajo dostopa do interneta ali ne znajo uporabljati računalnika. Ustrezen dohodek za vse Večina držav članic Unije sicer ima nacionalne sheme minimalnega dohodka, vendar ne vse. Parlament zato spodbuja države članice, da zagotovijo tovrstne sheme in tako prebivalcem omogočijo socialno vključenost. Države bi morale tudi zagotoviti ustrezen dohodek za obdobja brez zaposlitve ali med zaposlitvami s posebnim poudarkom na skupinah žensk, ki imajo dodatne odgovornosti. Poslanci tudi pozivajo Svet, naj sprejme skupni cilj, da bi minimalne plače (zakonsko določene, kolektivno dogovorjene na nacionalni, regionalni ali sektorski ravni) znašale vsaj 60 odstotkov ustrezne povprečne plače. Prav tako se zavzemajo, da bi bilo treba na evropski ravni doseči dogovor glede časovnega razporeda za doseganje tega cilja v vseh državah članicah. Odpravljanje brezdomstva Parlament še naslavlja poziv na Svet, naj se dogovori o vseevropski zavezi za odpravo brezdomstva do leta 2015. Države članice bi morale po mnenju parlamentarcev oblikovati enotne politike za zagotovitev dostopa do kakovostnega in cenovno dostopnega stanovanja za vse. Kot del širše strategije za brezdomstvo naj bi tudi pripravile pripravijo načrte za ukrepanje v zimskih razmerah ter vzpostavile agencije, ki bi pomagale pri zagotavljanju stanovanj za skupine, ki se srečujejo z diskriminacijo. Poslanci tudi predlagajo zbiranje primerljivih podatkov o obsegu brezdomstva in slabih stanovanjskih razmerah. Hkrati pozivajo Komisijo, naj oblikuje evropsko okvirno opredelitev brezdomstva in zagotovi letni pregled sprejetih ukrepov in doseženega napredka v državah. Revščina otrok Skoraj tretjina prebivalcev Evropske unije je otrok in mladih, med njimi pa je 19 milijonov otrok na pragu tveganja revščine. Številni so tudi ločeni od svojih družin zaradi revščine v družini. Parlamentarci pozivajo države članice, naj revščino otrok do leta 2012 zmanjšajo za polovico, zmanjšanje pa naj bi se izmerilo z uporabo kazalnikov, ki niso zgolj gospodarski. Zmanjšanje revščine otrok naj bi bila tudi prva obveza na poti k izkoreninjenju revščine v Uniji, zato bi morale države za izpolnitev tega cilja nameniti dovolj sredstev. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0467 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081008BRI39048 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
