Pregled dogodkov - Strasbourg, 23. - 26. oktober 2006
2006-10-19 - 17:25
Na drugem oktobrskem plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, ki bo potekalo od ponedeljka, 23. do četrtka, 26. oktobra, v Strasbourgu, se bodo poslanci posvetili širitvi schengenskega območja, zaključkom neformalnega vrha EU v Lahtiju, proračunu za prihodnje leto, evropskim skladom za sofinanciranje kulturnih dejavnosti ter 50. obletnici madžarske vstaje.
V ponedeljek bodo na dnevnem redu poročila o vzpostavitvi schengenskega informacijskega sistema SIS II , financiranju okoljskega instrumenta LIFE+ ter o skupnem mehanizmu civilne zaščite .
Torkovo dopoldne bo namenjeno deklaraciji predsednika parlamenta in predsednikov političnih skupin ob 50. obletnici madžarske vstaje ter vprašanju Komisiji o ukrepi proti raku dojk. Nadaljevalo se bo z obravnavo petih poročil o evropskih skladih s področja kulture , parlament pa bo razpravljal tudi o predlogu za omejitev trženja perfluorooktan sulfonatov . V popoldanskem delu zasedanja se bodo poslanci posvetili postavkam proračuna EU za leto 2007.
Prav tako v torek bo predsednik parlamenta Josep Borrell s predstavniki finskega predsedstva slovesno podpisal dokument o evropskih prestolnicah kulture.
Zasedanje se bo v sredo začelo z izjavama Sveta EU in Komisije o mirovnem procesu v Španiji , sledila bo predstavitev zaključkov neformalnega vrha EU v Lahtiju . Opoldne bo poslance na slavnostnem delu seje nagovoril madžarski predsednik Laszlo Solyom , popoldne pa bo parlament med drugim razpravljal o prevozu strupenih odpadkov ter o sklenitvi evropsko-sredozemskega pridružitvenega sporazuma s Sirijo .
V četrtek se bo parlamentarcem pri razpravi o Evropski centralni banki pridružil njen predsednik Jean-Claude Trichet, nato pa bosta na dnevnem redu poročili o oblikah podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in skupne kmetijske politike. Popoldne bodo poslanci obravnavali poročila o kršitvah človekovih pravic po svetu.
Konferenca predsednikov Evropskega parlamenta bo v četrtek sprejela odločitev o dobitniku nagrade Saharov za svobodo misli 2006. 20061005BRI11415
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Schengenski informacijski sistem SIS II
2006-10-19 - 17:25
Poslanci bodo v ponedeljek razpravljali o treh poročilih, ki jih je pripravil poslanec Carlos COELHO (EPP-ED, PT) in obravnavajo predloge uredb in sklepa, ki bodo pravna podlaga za schengenski informacijski sistem SIS II in priključitev novih držav članic nanj. To je predpogoj za širitev schengenskega območja brez nadzora na notranjih mejah Unije. Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je predloge, ki jih bo parlament obravnaval v prvem branju postopku soodločanja in v postopku posvetovanja, potrdil po pogajanjih s predstavniki finskega predsedstva Sveta EU in Komisije. S pravno podlago naj bi opredelili ustanovitev, delovanje in uporabo SIS II ter dostop do podatkov v sistemu za pristojne organe držav članic. Spremembe, ki jih predlaga odbor, se tičejo predvsem boljše varnosti sistema in zaščite osebnih podatkov ter naj bi dale parlamentu močnejšo nadzorno vlogo. Poslanci želijo, da bi kompromis s Svetom dosegli že v prvem branju in tako omogočili čim hitrejšo razširitev sistema.
Med predlogi odbora je ustanovitev upravljavca sistema , ki bi sredstva za delovanje dobil iz evropskega proračuna in bi bil pristojen za upravljanje z bazo podatkov SIS II. Njegovo delovanje bi nadziral evropski nadzornik za varstvo podatkov, ki bi moral tudi zagotoviti revizijo upravljavca vsake štiri leta. V vmesnem obdobju do začetka delovanja upravljavca pa lahko Komisija, ki bo odgovorna za delovanje SIS II, upravljanje podeli javnim organom v dveh državah članicah.
Obdelavo osebnih podatkov na nacionalni ravni bodo nadzirali nacionalni pristojni organi v sodelovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, prav tako bodo za vzpostavitev in vzdrževanje nacionalnih sistemov, ki bodo povezani s SIS II, odgovorne države članice in ustrezne ustanove.
V sistem SIS II bodo postopno vneseni tudi biometrični podatki ter možnost povezave med razpisi ukrepov , kot je na primer povezava med obvestili o ukradenih vozilih in nalogi za aretacijo. Ob tem pa naj bi države članice te povezave vzpostavile le, kadar se bo za to izkazala dejanska operativna potreba. Biometrični podatki - fotografije in prstni odtisi - bodo morali izpolnjevati minimalne skupne standarde za kvaliteto podatkov, iskanje po tej bazi pa bo v začetni fazi zaradi tehničnih omejitev še ne bo mogoče.
Odbor še ugotavlja, da je velika težava zdajšnjega SIS pomanjkanje obveščanja javnosti. Zato se pojavlja veliko prikritih in pretiranih bojazni. Državljani v večini primerov niso obveščeni o svojih pravicah v zvezi s sistemom (na primer pravica zahtevati informacije in njihove popravke). Uvedba sistema SIS II se mora zato uporabiti kot priložnost za ustrezno obveščanje javnosti o njem. To morajo izvajati Komisija in države članice ter se mora financirati iz proračuna SIS II. Takšne kampanje je treba redno ponavljati. Vzorec, iz katerega bi lahko izhajali, je kampanja za obveščanje o "pravicah letalskih potnikov" s plakati na letališčih.
Kompromisni predlogi odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pa ne vsebujejo zadnjega predloga Sveta EU, ki je bil dodan po koncu neformalnih pogajanj in predvideva povečanje števila služb v državah članicah, ki bi lahko imela dostop do podatkov. Svet pravosodnih in notranjih ministrov Unije je sicer na svojem srečanju v Luksemburgu v začetku oktobra potrdil kompromisne predloge in dal finskemu predsedstvu mandat za nadaljevanje pogajanj s parlamentom.
Sistem SIS II bi moral po prvotnih načrtih začeti delovati že marca 2007, notranje meje z novimi članicami pa bi bile odpravljene oktobra. Vse kaže, da se bo ta rok podaljšal vsaj za eno leto, čeprav je obenem Portugalska predstavila kompromisni predlog za razširitev sedanjega sistema v "SIS I+" za nove članice. Komisar za pravosodje Franco Frattini napoveduje kot datum začetka delovanja sistema junij 2008. Ministri držav članic naj bi časovni načrt širitve predvidoma sprejeli. na sestanku sveta v decembru. Poročilo: Carlos Coelho - Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) Poročilo: Carlos Coelho - Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) Poročilo: Carlos Coelho - Predlog Sklepa Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0355 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0354 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0353 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Sklepi neformalnega vrha EU v Lahtiju
2006-10-19 - 17:25
Finski premier Matti Vanhanen bo poslancem Evropskega parlamenta v sredo predstavil potek in sklepe neformalnega srečanja predsednikov držav in vlad članic EU, ki bo potekal v petek, 20. oktobra v finskem Lahtiju, udeležil pa se ga bo tudi ruski predsednik Vladimir Putin. Glavne teme srečanja bodo energetika, nezakonite migracije in spodbujanje inovacij. Neformalni vrh se bo začel z delovnim kosilom, na katerem bodo udeleženci razpravljali predvsem o zunanji energetski politiki EU, pa tudi o porastu nezakonitega priseljevanja v Evropo.
Tema razprave na popoldanskem delu srečanja bo izboljšanje konkurenčnosti Unije z boljšo politiko spodbujanja inovacij. Največ pozornosti naj bi namenili tistim vprašanjem, kjer je nujen skupni evropski pristop za ustvarjanje okolja, ki bo prijazno do inovacij in njihovega prenosa v vsakodnevno rabo.
Srečanje se bo končalo z večerno razpravo z ruskim predsednikom Vladimirjem Putinom, kjer bo glavna tema strateško partnerstvo EU-Rusija, zelo verjetno pa bo največ pozornosti namenjeno sodelovanju na področju energetike pa tudi najnovejši mednarodni krizi v zvezi s severnokorejskim jedrskim poskusom in sankcijam proti Pjongjangu.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Počastitev 50. obletnice madžarske vstaje
2006-10-19 - 17:25
V torek bodo predsednik parlamenta Josep Borrell in predsedniki političnih skupin počastili spomin na 23. oktober 1956, ko se je v Budimpešti začela vstaja proti takratnemu komunističnemu režimu na Madžarskem. Poslance bo v nato sredo na slavnostnem delu seje nagovoril madžarski predsednik Laszlo SOLYOM, parlament pa bo o dogodkih izpred pol stoletja in spominu nanje sprejel tudi skupno resolucijo. Vstaja se je začela z mirnimi demonstracijami v Budimpešti, na katerih so demonstranti izražali nasprotovanje takratnemu režimu in solidarnost z reformnim gibanjem, ki se je tedaj začelo na Poljskem. Protestniki, med njimi je bilo zelo veliko študentov, so zahtevali umik sovjetske vojske iz Madžarske in sojenje nekdanjemu generalnemu sekretarju madžarske komunistične partije Matyasu Rakosiju in njegovim sodelavcem, ki so bili odgovorni za represijo v obdobju po prevzemu oblasti po koncu 2. svetovne vojne. Množica je še isti dan porušila Stalinov spomenik v središču Budimpešte, pred poslopjem državnega radia pa je prišlo do spopadov s pripadniki posebne policije AVH.
24, oktobra so sovjetski tanki "umirili" razmere v prestolnici, vendar je obenem vodstvo partije odstopilo in položaj generalnega sekretarja je prevzel Janos Kadar, medtem ko je predsednik vlade postal reformist Imre Nagy. Dan kasneje so pripadniki AVH okrutno nastopili proti demonstrantom pred poslopjem parlamenta, zato se je oboroženi državljanski odpor dodatno okrepil in vlada je 28. oktobra razglasila premirje, zahtevala umik sovjetskih tankov iz mest ter razpustila AVH. Nova koalicijska vlada je tudi razglasila madžarsko nevtralnost in izstop države iz Varšavskega sporazuma.
Sovjetske sile so 4. novembra vnovič izvedle invazijo na Madžarsko in v nekaj dneh zadušile vstajo. Zahod ni reagiral, ker je bil prav takrat vpleten v Sueško krizo in Madžarske tudi ni obravnaval kot možne prihodnje zaveznice v zvezi NATO. V spopadih je bilo ubitih več kot 2500 Madžarov in okoli 700 sovjetskih vojakov, več kot 10.000 ljudi je bilo zaprtih, številni so bili po tajnih procesih usmrčeni, med njimi 16. junija 1958 tudi premier Nagy. Z Madžarske je takrat na Zahod pobegnilo blizu 200 tisoč ljudi.
Po zadušitvi vstaje je položaj predsednika vlade in generalnega sekretarja socialistične delavske stranke prevzel Janos Kadar, ki je ostal na oblasti do leta 1988. Leta 1989 je reformistična vlada dogodke leta 1956 razglasila za ljudsko vstajo, 23. oktober pa je bil razglašen za državni praznik.
Predsednik Republike Madžarske
Laszlo SOLYOM , madžarski predsednik, ki ga je na položaj s petletnim mandatom 7. junija 2005 izvolil parlament v Budimpešti, bo evropske poslance v Strasbourgu nagovoril v sredo opoldne. Predsednik Solyom (rojen leta 1942) je sicer po izobrazbi doktor prava in je bil od leta 1989 do 2000 predsednik ustavnega sodišča. V času demokratizacije na Madžarskem konec 80-ih let je sodeloval je pri delu številnih državljanskih združenj in nevladnih organizacij. Je poročen, ima dva otroka in devet vnukov.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Ukrepi v boju proti raku dojk
2006-10-19 - 17:25
V Evropski uniji je povprečno vsaki dve minuti postavljena diagnoza raka dojk, vsakih šest minut pa ena oseba umre za posledicami te bolezni. Letno zaradi raka dojk umre v Evropi 88.000 žensk in 1000 moških.
Resolucija, o kateri bo parlament glasoval 24. oktobra, je zbir vprašanj poslancev in poslank iz odborov za okolje, za zaposlovanje in za pravice žensk. Dokument je tudi nadgradnja resolucije iz junija 2003, ki je države članice EU pozivala, da si prizadevajo za zmanjšanje umrljivosti za rakom dojk za 25 odstotkov v petih letih. Ključni element za preprečevanje širjenja bolezni so mamografski pregledi. Raziskave Svetovne zdravstvene organizacije kažejo, da bi se lahko z rednimi pregledi po evropskih standardih pojavnost bolezni zmanjšala za 35 odstotkov. Ustrezne direktive obstajajo že od leta 1992, kljub temu pa 14 od 25 držav članic še nima nacionalnega sistema za pregledovanje.
Spremljanje in odkrivanje raka
Poslanci ugotavljajo, da je v Uniji rak dojk glavni vzrok za smrt žensk med 35. in 59. letom starosti. Stopnja umrljivosti se med državami članicami razlikuje tudi za več kot 50 odstotkov, število mastektomij pri zgodnjem raku dojke pa se razlikuje do 60 odstotkov. Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane zato Komisijo sprašuje, ali pridobiva najnovejše in natančne podatke o pojavu, zgodnjem odkrivanju in zdravljenju raka dojke pri ženskah in moških v vseh članicah razširjene EU in kdaj bodo ti podatki na voljo.
Parlamentarce zanima, na kakšen način bo v sedmem okvirnem programu upoštevano, da so potrebne raziskave, ki bi izboljšale standarde in protokole za zagotovitev kakovostnih preiskav raka dojke, zlasti glede tehnično-fizičnih vidikov ter alternativ klasični mamografiji (npr. digitalna mamografija) in kako namerava Komisija vplivati na države članice, ki so pri uveljavljanju priporočila o zgodnjem odkrivanju raka iz leta 2003 dosegle le skromen napredek.
Vrnitev na delovno mesto
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve Komisijo opozarja na ponovno vključevanje bolnic z rakom dojk na trg dela in uporabo sredstev socialnega sklada za redno izobraževanje zdravstvenih delavcev na področju raka dojk. Statistike kažejo, da pri vse večjem številu žensk postavijo diagnozo za raka dojk v prvih letih zaposlenosti: 35 odstotkov novih primerov raka dojk danes odkrivajo pri ženskah, starih do 55 let; 12 odstotkov ga odkrijejo celo pri mlajših od 45 let. Študije pa tudi ugotavljajo, da se približno petina nekdanjih bolnic z rakom ne vrne na delo. Poslanci se zavzemajo za izvedbo študije, ki bi prikazala zanesljive podatke o deležu bolnic z rakom dojke, ki se med boleznijo in zdravljenjem odpovedo zaposlitvi.
Komisija naj bi tudi osveščala delodajalce, da morajo imeti bolniki med režimi zdravljenja možnost zaposlitve za poln ali polovični delovni čas, saj to lahko bistveno prispeva k temu, da ohranijo osebna finančna sredstva in okrepijo svoje duševno stanje. Delodajalce naj bi še spodbujali, da bi bolnice z rakom dojk po končanem zdravljenju ponovno vključili na trg dela, prestrukturirali njihova delovna mesta in jim ponudili prilagodljiv delovni čas.
Ker Izvajanje mamografije v skladu z evropskimi smernicami za optimalno zgodnje odkrivanje in zdravljenje zahteva predhodno specialistično usposabljanje zdravstvenega osebja, se odbor zavzema, da bi zlasti v novih državah članicah in državah prosilkah v ta namen spodbujali uporabo socialnega sklada EU in predpristopnega sklada za usposabljanje.
Doseganje zastavljenih ciljev
Odbor za pravice žensk in enakost spolov pa ugotavlja, da je Evropski parlament v svoji resoluciji junija 2003 pozval države članice, naj do leta 2008 vzpostavijo pogoje za 25 odstotno zmanjšanje smrtnosti zaradi raka dojke in za zmanjšanje trenutnih razlik med državami članicami v stopnjah preživetja raka dojke na 5 odstotkov. Poslance zanima, kaj je Komisija storila, da bi članicam pomagala doseči te cilje in kdaj bo na voljo poročilo o napredku, ki ga je parlament zahteval za spomladanski vrh 2006.
Smernice EU o pregledih za raka dojke priporočajo zaposlitev dveh "medicinskih sester za bolezni dojk" na enoto, čeprav soglasje o usposabljanju teh medicinskih sester še ni bilo doseženo. Odbor sprašuje, če je Komisija pripravljena podpreti trenutne dejavnosti za oblikovanje strokovnih standardov za medicinske sestre za bolezni dojk. Obenem opozarja, da je bila za izvedbo organiziranih presejalnih programov za raka dojke v več državah članicah EU-15 bila potrebna obsežna strokovna in logistična pomoč preko programa "Evropa proti raku", zdaj pa poslance zanima, kakšne načrte ima Komisija za zagotavljanje pomoči pri izvedbi programov v novih članicah in državah pristopnicah. Karl-Heinz Florenz in Karin Jöns, v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane za Komisijo: Razmere na področju zgodnjega odkrivanja in zdravljenja raka dojke v razširjeni Evropski uniji Jan Andersson in Karin Jöns, v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve za Komisijo: Ponovno vključevanje bolnic z rakom dojk na trg dela in uporaba sredstev socialnega sklada za redno izobraževanje zdravstvenih delavcev na področju raka dojk
-//EP//TEXT OQ O-2006-0101 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT OQ O-2006-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračun 2007: več sredstev, a proti ukinjanju delovnih mest na Komisiji
2006-10-19 - 17:25
Odbor za proračun parlamentu predlaga, da bi Unija v proračunu za prihodnje leto zvišala izdatke na postavkah EU kot globalni partner in administracija, nasprotuje pa večji fleksibilnosti pri porabi sredstev za zunanje akcije ter ukinitvi delovnih mest na Komisiji. Poslanci predlagajo zvišanje odobrenih plačil iz evropskega proračuna za leto 2007 na 1,04 odstotka BNP celotne Unije, oziroma približno 121,6 milijarde evrov , kar je za 5,1 milijarde več, kot predlaga Svet EU. Predlagana vsota bo še predmet pogajanj, saj Svet vztraja pri predlogu proračuna EU za leto 2007 v višini 114,61 milijarde evrov oziroma 0,98 odstotka BNP vseh 27 članic EU.
V odboru za proračun se zavzemajo za boljšo porabo denarja in predlagajo, da bi pri številnih postavkah, ki skupaj znašajo 400 milijonov evrov, v rezervi ostalo 30 odstotkov sredstev. Sredstva bi sprostili šele potem, ko bi Komisija potrdila, da so programi, ki se iz njih financirajo, tudi zares učinkoviti. Povečanje, ki ga predlaga parlament, naj bi bilo namenjeno predvsem za programe čezevropskih omrežij, jedrsko varnost in Life+.
Za postavko EU kot globalni partner poslanci sicer res predlagajo manj denarja in nižjo fleksibilnost (sredstva, ki so bila navadno v rezervi, naj bi se prerazporedila na druge postavke), se pa obenem zavzemajo za večjo pomoč palestinskim oblastem (dodatnih 15 milijonov, skupno 173 milijonov evrov) in državam "vzhodno od reke Jordan" ter za obnovo Afganistana (100 milijonov evrov).
Pri postavki za administracijo odbor nasprotuje predlogu za postopno zmanjšanje delovnih mest na Komisiji v prihodnjih letih, vendar ob tem tudi predlaga, da bi na tej postavki ostalo v rezervi 50 milijonov evrov sredstev, ki bi se sprostila po tem, ko bi Komisija opravila podrobno oceno svojih potreb po novih kadrih.
Pri financiranju evropskih agencij se poslanci zavzemajo za 2-odstotno povišanje glede na leto 2006, morebitne zahteve po dodatnih zvišanjih pa naj bi agencije podrobneje pojasnile. Izjema je agencija za zunanje meje Frontex, ki se ji bo proračun zvišal za 14 milijonov evrov. S tem denarjem naj bi financirali delovanje patrulj na zunanjih mejah EU. Poročilo: James Elles - Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek III – Komisija Poročilo: Louis Grech - Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0358 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0356 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Evropska centralna banka na dnevnem redu parlamenta
2006-10-19 - 17:25
V četrtek dopoldne bodo poslanci s predsednikom Evropske centralne banke (ECB) Jean-Claudom Trichetom razpravljali o dejavnostih in dosežkih ECB v letu 2005. Odbor za ekonomske zadeve banki priznava uspešno izvajanje politike obrestnih mer, vendar obenem opozarja, da dvig obrestnih mer lahko ogrozi gospodarsko rast. Parlamentarci ugotavljajo, da je politika ECB za ohranjanje stabilnosti cen uspešna, dvigi obrestnih mer v letu 2005 pa pravilni. Poudarjajo, da se mora centralna banka zavedati možnosti negativnega vpliva na gospodarsko rast, vendar obenem tudi umirjati inflacijska pričakovanja.
Pri vprašanju imenovanja članov izvršilnega odbora ECB poslanci poudarjajo, da njihova nacionalnost ne bi smela igrati vloge. Ker morajo kandidati imeti izkušnje v monetarnih in bančnih zadevah, je izvršilni odbor ECB dosti manj raznovrsten kot izvršilni odbori drugih centralnih bank. Vendar je raznolikost zastopanih profilov v izvršilnem odboru eden pogojev odprtega in uspešnega dialoga v fazi naknadnega nadzora.
Neodvisnost primere, ki jo uživa ECB, zahteva večjo preglednost odločanja o monetarnih zadevah, ne le pri odnosih med ECB in Evropskim parlamentom, ampak tudi pri vseh oblikah komunikacije, ki jih lahko uveljavlja banka za razlago svojih sklepov. Odbor zato ponavlja zahtevo, naj svet guvernerjev sprejema odločitve z glasovanjem in zahtevo po objavi kratkega zapisnika vsake seje sveta guvernerjev, ki obsega stališča za in proti predlogom, kot tudi porazdelitve glasov in mnenja manjšin.
Poročevalka Pervenche BERÈS (PES, FR) tudi opozarja, da je z uvedbo evra vrednost bankovcev v obtoku hitro naraščala predvsem pri velikih bankovcih, zlasti bankovcih za 500 EUR, katerih število se je v letu 2005 povečalo za 20,9 odstotka. Z vidika nevarnosti pranja denarja in davčnih goljufij, ki so povezani z njihovo uvedbo, poročevalka meni, da je koristno, da ECB analizira dejavnike izvora vidnega povečanja in oceni s tem povezane nevarnosti. Odbor še ugotavlja, da prva generacija bankovcev, za katere je veljala prepoved prikazovanja živih bitij, pokrajin ali resničnih spomenikov, prispeva k hladni podobi monetarnega povezovanja in povečuje oddaljenost evropskih državljanov od evra. Poslanci zato pozivajo ECB, da v drugo generacijo bankovcev uvede živa bitja, pokrajine, dela Evropejcev ali evropske osebnosti, za katere velja soglasje. Poročilo: Pervenche Berès - Letno poročilo Evropske centralne banke za leto 2005
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0349 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Omejitve trženja perfluorooktan sulfonatov in perfluorooktanojske kisline
2006-10-19 - 17:25
Parlament bo v torek obravnaval poročilo Carla SCHLYTERJA (Zeleni/EFA, SE), ki podpira predlog direktive o omejitvah trženja perfluorooktan sulfonatov, vendar z določenimi dopolnili, med drugim z razširitvijo omejitve na perfluorooktanojske kislino. Poslanci bodo o predlogu odločali v prvem branju postopka soodločanja. Perfluorooktan sulfonati (PFOS) so novo vrsto perfluoriranih sestavin. Na tržišče so prišli v sedemdesetih letih in leta 2000 se je v EU uporabilo približno 500 ton PFOS. Sedanja uporaba je občutno manjš in znaša približno 12 ton letno. Perfluorirane sestavine se veliko uporabljajo v izdelkih za široko potrošnjo ter industriji zaradi njihove odpornosti in odbojnih lastnosti - med drugim so bili glavna sestavina zaščite tkanin za zaščito oblačil pred madeži.
PFOS zelo obstojni, zelo bioakumulativni in strupeni in so v tridesetih letih postali vsepovsod prisotni onesnaževalci. Našli so jih v velikem številu živalskih vrst po celem svetu – od polarnih medvedov do albatrosov, od Arktike do srednjega Tihega oceana. So tudi splošni onesnaževalci za ljudi – najverjetneje ima vsak od nas v svojem telesu PFOS. Okuženost velikega števila živalskih vrst in tudi človeka ter zaskrbljujoči toksikološki podatki so vodilno podjetje na svetovnem trgu privedli do tega, da je leta 2000 PFOS prostovoljno umaknil iz proizvodnje.
Parlamentarna dopolnila k predlogu Komisije o omejitvi prodaje in postopni opustitvi PFOS so:
- Nižji prag za opustitev: vsebnost kemikalij PFOS v izdelkih je od 0,001 do 50 odstotkov, zato predlagani prag 0,1 odstotka po mnenju odbora ni primeren, ampak bi ga bilo treba znižati na 0,005 odstotka .
- Črtanje treh izvzetij: obloge iz kroma, pene za gašenje požarov in nadzorovani zaprti sistemi.
- Časovna omejitev treh izvzetij: fotolitografija (8 let), industrijski fotografski premazi (6 let) in hidravlične tekočine, ki se uporabljajo v letalstvu (10 let).
- Seznam izdelkov v uporabi, ki vsebujejo PFOS: države članice morajo sestaviti seznam vseh izdelkov, ki vsebujejo PFOS in sprejeti ukrepe, s katerimi bodo preprečile njihovo nadaljnjo širitev v okolje.
- Razširitev opustitve na PFOA: Perfluorooktanojska kislina (PFOA) in njene soli predstavljajo podobno nevarnost zaradi analogne strukture kot pri PFOS. Direktiva mora zato predvideti tudi opustitev uporabe PFOA in njenih soli v treh letih po začetku veljavnosti.
Poročilo: Carl Schlyter - Omejitve pri trženju in uporabi perfluorooktan sulfonatov
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0251 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Financiranje okoljskega programa LIFE+
2006-10-19 - 17:25
V ponedeljek bodo poslanci v drugem branju postopka soodločanja obravnavali priporočilo za financiranje okoljskega programa LIFE+ v proračunskem obdobju 2007-2013. Predlog poročevalke Marie-Anne ISLER-BEGUIN (Zeleni/EFA, FR) iz odbora za okolje je, da naj parlament podpre številna dopolnila k skupnemu stališču Sveta EU.
Poslanci v odboru med drugim nasprotujejo, da bi se kar 80 odstotkov sredstev iz LIFE+ dodelilo državam članicam. Po mnenju poslancev bi taka razporeditev izničila "evropsko dodano vrednost" in dala državam proste roke za doseganje njihovih nacionalnih ciljev. Parlamentarci se zavzemajo, da evropska sredstva ne bi smela biti namenjena za plačilo osebja, temveč za izvajanje politik.
Odbor predlaga, da bi se programu LIFE+ v šestih letih namenilo 1911 milijonov evrov , kar je več od predloga Sveta EU. Poročilo: Marie Anne Isler Béguin - Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0288 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Media 2007 - podpora evropskemu filmu in digitalizaciji
2006-10-19 - 17:25
Program za evropski avdiovizualni sektor MEDIA 2007 naj bi razdrobljeni in kapitalsko podhranjeni evropski filmski industriji pomagal pri izboljšanju položaja na trgu. Zavzema se za ohranjanje in spodbujanje kulturne različnosti in kinematografske dediščine, boljšo distribucijo evropskih filmov ter večjo konkurenčnost evropske filmske industrije. Poročevalka Ruth HIERONYMI (EPP-ED, DE) ob tem opozarja, da ima ameriška filmska produkcija kar 71 odstotni delež na evropskem trgu. Evropski parlament je svoje mnenje o predlogu Evropske komisije za program MEDIA 2007 dal že oktobra lani, zaradi dolgotrajnih pogajanj o finančni perspektivi za obdobje 2007–2013 pa je Svet EU skupno stališče podal šele septembra letos. V drugi obravnavi bo parlament predvidoma podprl sklep o izvajanju programa MEDIA, s čimer naj bi se zagotovil pravočasen začetek javnega razpisa in potencialnim upravičencem programa omogočilo sodelovanje v novem programu.
Parlament meni, da je skupno stališče uravnotežen dokument, čeprav skupna sredstva, dodeljena programu MEDIA za obdobje 2007–2013 v okviru medinstitucionalnega sporazuma o finančnem okviru, ne odražajo ambicij in ciljev, ki jih je v predlogu zastavila Evropska komisija in ki so jih poslanci v prvi obravnavi v celoti podprli. Takrat je Komisija za izvedbo programa predlagala 1,055 milijarde evrov, zdaj pa so predvidena sredstva zmanjšana na 671 milijonov evrov za obdobje sedmih let.
Na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, program MEDIA sedaj jasneje poudarja pomen evropskega filma za medkulturni dialog, jezikovno in kulturno raznolikost, načela človekovega dostojanstva, enakost ter nediskriminacijo. Program MEDIA bo pripomogel k spodbujanju omenjenih načel.
Osrednji element programa je postalo podpiranje digitalizacije, ki služi premagovanju razdrobljenosti evropskega trga in podpiranju inovacijske zmožnosti evropskega avdiovizualnega sektorja. Digitalni katalogi televizijskih programov morajo med drugim državljanom omogočati boljši dostop do evropske kinematografske dediščine. Besedilo tudi namenja več pozornosti podjetjem, ki so specializirana za financiranje s posojili v avdiovizualnem sektorju in za zelo pomembno področje dostopa do kredita.
Okrepljeno je bilo sodelovanje med programom MEDIA in drugimi programi EU na področju izobraževanja, usposabljanja in raziskav ter s programom Sveta Evrope Euroimage za pomoč pri produkciji. Program MEDIA je izboljšan in bolj dostopen za potencialne upravičence, izvajanje programa pa mora biti bolj pregledno in prijaznejše za uporabnike.
Evropski parlament je dosegel tudi, da so v program vključene organizacija evropskih dni kinematografije in nagrade za nove talente Pier Paolo Pasolini za mlade talente, ki bi jo podeljevali nadarjenim mladim ustvarjalcem na filmskem festivalu v Cannesu na dan Evrope.
Priporočilo za drugo obravnavo: Ruth Hieronymi - Izvedba podpornega programa evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0337 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Kultura 2007-2013
2006-10-19 - 17:25
Unija naj bi za večjo mobilnost zaposlenih v kulturnih dejavnostih, čezmejno izmenjavo umetniških del in izboljšanje dialoga med kulturami v prihodnjih šestih letih namenila 354 milijonov evrov. Priporočilo za drugo branje, ki ga je pripravil poslanec Vasco GRAÇA MOURA (EPP-ED, PT), predlog podpira in program bo tako lahko začel delovati, kot je bilo predvideno, januarja 2007. Svet EU je v skupnem stališču sprejel predlog parlamenta o prenosu sredstev za financiranje spominskih krajev, muzejev, arhivov in drugih pomnikov na žrtve nacizma ter stalinizma iz programa Kultura v program Državljani za Evropo za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva. Prav tako je znižal spodnjo mejo za dodelitev evropskih sredstev s 60 tisoč na 50 tisoč evrov.
Med pomembnejšimi spremembami je prerazporeditev sredstev znotraj programa: več denarja bo namenjenega za ukrepe sodelovanja , ki zajemajo manjše projekte in manj za večletne projekte sodelovanja , ki so navadno večji projekti. Tako bo za te namenjenih 32 odstotkov sredstev, za ukrepe sodelovanja pa 29 odstotkov. Tri glavne proračunske postavke programa so tako:
1. podpora kulturnim dejavnostim - 77 odstotkov;
- večletni projekti sodelovanja (32 odstotkov)
- ukrepi sodelovanja (29 odstotkov)
- posebne akcije (16 odstotkov)
2. podpora organom, ki so dejavni na kulturnem področju na evropski ravni -
10 odstotkov;
3. analiza, zbiranje in posredovanje informacij - 5 odstotkov.
Priporočilo za drugo obravnavo: Vasco Graça Moura - Program Kultura (2007–2013)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0343 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Približati Evropo njenim državljanom
2006-10-19 - 17:25
Zadnje iz svežnja petih poročil odbora za kulturo je pripravil poslanec Hannu TAKKULA (ALDE, FI) in v drugem branju postopka soodločanja obravnava predlog za oblikovanje novega programa "Evropa za državljane". Povoda zanj sta tudi nizka udeležba na volitvah v Evropski parlament leta 2004 in lanska zavrnitev predloga Evropske ustave na referendumih v Franciji ter na Nizozemskem. Svet EU je v svojem skupnem stališču upošteval večino dopolnil, ki jih je parlament predlagal po prvem branju aprila letos, zato bo predlog zdaj zelo verjetno sprejet brez večjih sprememb in bo program lahko začel delovati z januarjem 2007. Sestavljen naj bi bil iz štirih "akcij": Dejavni državljani za Evropo , Dejavna civilna družba v Evropi , Skupaj za Evropo in Dejavno evropsko spominjanje , ki bi zajemala podporo projektom ohranjanja spomina na žrtve nacističnih in stalinističnih množičnih pobojev ter preseljevanja ljudi.
Program naj sicer zajemal projekte, kot so:
- pobratenje mest;
- čezmejno sodelovanje;
- podpora fundacijam in ustanovam civilne družbe na evropski ravni, na primer Združenju Jean Monnet, Evropskemu centru Robert Schuman, berlinskemu Inštitutu za evropsko politiko in Evropskemu svetu za begunce in pregnance ter Evropskim hišam;
- prireditve, ki jih organizira Evropska komisija.
V skladu s sporazumom o finančni perspektivi 2007–2013 je bil skupni znesek proračuna programa določen na 190 milijonov evrov (podatki iz 2004). Poročevalec priporoča spremembo predlagane dodelitve sredstev iz skupnega stališča in sicer zmanjšanje zneska, predvidenega za akcijo 1 ( Dejavni državljani za Evropo ), s 47 na 45 odstotkov, s čimer bo malo več sredstev dodeljenih za akcijo 2 ( Dejavna civilna družba v Evropi ), na primer 31 odstotkov namesto sedaj predvidenih 29.
Financiranje posameznega projekta naj bi trajalo največ tri leta, poslanci pa še poudarjajo, da je podpora dejavnemu državljanstvu ključnega pomena v boju proti rasizmu, ksenofobiji in nestrpnosti ter za spodbujanje integracije, kohezije in demokracije. Priporočilo za drugo obravnavo: Hannu Takkula - Program „Evropa za državljane“ za obdobje 2007–2013
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0342 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Mladi
Program "Mladi v akciji"
2006-10-19 - 17:25
Za program, ki spodbuja državljansko zavest in medsebojno razumevanje med mladimi iz vse Evrope, naj bi iz evropskega proračuna v šestih letih namenili 785 milijonov evrov. Poročevalka Lissy GRÖNER (PES, DE) poslancem predlaga, da podprejo skupno stališče Sveta EU in tako omogočijo začetek delovanja programa z januarjem 2007. Splošni cilji programa so:
- spodbujanje aktivnega državljanstva mladih, še posebej njihovega evropskega državljanstva;
- razvijanje solidarnosti in spodbujanje strpnosti med mladimi;
- spodbujanje medsebojnega razumevanja med mladimi iz različnih držav;
- prispevanje k razvoju kakovosti sistemov s podporo dejavnosti mladih in pristojnosti organizacij civilne družbe na področju mladine;
- spodbujanje evropskega sodelovanja glede mladinske politike ob ustreznem upoštevanju lokalnih in regionalnih ravni.
Po prvem branju, ki ga je parlament opravil oktobra lani, je Svet v skupnem stališču sprejel precej njegovih predlogov, vendar je številne tudi zavrnil. Med novimi elementi v primerjavi s prvotnim predlogom pa je kompromis o določitvi spodnjega finančnega praga za vsako od akcij programa, pr čemer je 22 odstotkov sredstev še vedno namenjenih za prilagodljivost, torej bodo lahko razporejena glede na spremenjene prednostne naloge in dodatne zahteve v prihodnosti.
Glavna ciljna skupina programa so mladi, stari med 15 in 28 let, med novimi zahtevami je ustrezno zavarovanje za udeležence projektov, več poudarka pa naj bi dali možnostim neformalnega učenja. Priporočilo za drugo obravnavo: Lissy Gröner - Program „Dejavna mladina“ za obdobje 2007–2013
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0341 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Združeni program za vseživljenjsko učenje
2006-10-19 - 17:25
Poslanci Evropskega parlamenta bodo v torek v drugem branju postopka soodločanja obravnavali priporočilo poslanke Doris PACK (EPP-ED, DE) o celostnem programu dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja, kamor naj bi od januarja sodili doslej samostojni programi Erasmus, Leonardo da Vinci, Comenius, Grundtvig in Jean Monnet . Parlament je prvotni predlog o združenem programu v prvem branju sicer potrdil že oktobra lani. Skupno stališče Sveta EU, o katerem bodo poslanci glasovali tokrat, predvidena sredstva znižuje s 13,62 milijarde evrov za 6-letno programsko obdobje na 6,2 milijarde evrov za obdobje 2007-2013. Čeprav je sredstev manj, pa naj bi cilji programa in število projektov ostali neokrnjeni.
Program Grundtvig , ki je namenjen izobraževanju odraslih, naj bi dobil za 4 odstotke več sredstev. Pomembna sprememba pa je decentralizacija procesa sprejemanja odločitev - tako kot pri programu Leonardo da Vinci , bodo tudi pri programih Erasmus, Comenius in Grundtvig o izboru projektov in višini dodeljenih sredstev odločale pristojne agencije v državah članicah, ob čemer bodo administrativni postopki ustrezno poenostavljeni.
Sama zakonodaja o programih bo jasnejša, saj naj bi odslej namesto določil o izvajanju vsakega programa posebej za vse veljal samo en člen sklepa. Predlog še predvideva spodbujanje regionalnega sodelovanja z čezmejno mobilnostjo in različnimi oblikami partnerstev. Med agencijami, ki bodo vključene v izvajanje programov, bosta na predlog parlamenta tudi Evropska agencija za razvoj izobraževanja za posebne potrebe v Middelfartu na Danskem in Center za evropsko usposabljanje v Nici v Franciji.
Erasmus je največji evropski program izmenjave študentov, v katerem je doslej sodelovalo milijon mladih iz vse Evrope, do leta 2013 pa naj bi bilo takih študentov že dva milijona. Program Leonardo je namenjen poklicnemu usposabljanju, program Comenius pa šolam. Priporočilo za drugo obravnavo: Doris Pack - Program dejavnosti na področju vseživljenjskega učenja
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0344 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Oblike podpore v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in skupne kmetijske politike
2006-10-19 - 17:25
Parlament bo v četrtek najverjetneje potrdil predlog Komisije novem skladu za razvoj podeželja in zavrnil spremembe sistema neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike. Poročilo, ki ga je pripravil Jan MULDER (ALDE, NL) podpira predlog, da naj bi z letom 2007 vsa izplačila pomoči za razvoj podeželja EKSRP, ki bo nadomestil dosedanji Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad. Predlog Komisije parlament obravnava v postopku posvetovanja.
V šestih letih naj bi iz sklada izplačali pomoč v višini 66,75 milijarde evrov , od tega bo vsaj 33,01 milijarde namenjenih za nove članice (EU-10 ter Bolgarija in Romunija). Tudi od preostalih 36,74 milijard bo za nove članice namenjena vsaj polovica sredstev. Celoten znesek, namenjen razvoju podeželja, je veliko manjši, kot je na začetku v finančnem načrtu predlagala Komisija.
Lutz GOEPEL (EPP-ED, DE) pa v imenu odbora za kmetijstvo parlamentu predlaga, da zavrne predlog Komisije o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, ki vzpostavljajo skupna pravila za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete.
Razlog za predlog Komisije o uvedbi prostovoljne je bilo zmanjšanje sredstev za razvoj podeželja (okrog 69 milijard namesto 88 milijard evrov), o katerem se je sporazumel Svet pod pritiskom enega odstotka držav, zlasti Velike Britanije, kar naj bi deloma nadomestili s prostovoljno modulacijo. Parlament je proti temu izrazil zadržke, obenem pa želi vsestransko sodelovati pri pripravi in izvajanju rezultatov pregleda za skupne odhodke Unije, skupaj z odhodki za kmetijstvo.
Predlog Komisije, ki ponekod odstopa od sklepa Sveta, navaja naslednje pomembne točke:
- države članice lahko v okviru prostovoljne modulacije vsa neposredna plačila zmanjšajo za 20 odstotkov
- za modulacijo ni mejnih pogojev, razen da so izvzeti mali prejemniki, ki prejemajo manj kot 5000 evrov neposrednih plačil;
- s sredstvi se lahko prosto razpolaga v okviru določb uredbe o skladu, treba je spoštovati določbe o najmanjši porabi na os;
- sofinanciranje ni obvezno;
- države članice morajo v dveh mesecih določiti stopnjo zmanjšanja za celotno obdobje financiranja.
Presoja vplivov ni bila opravljena, države članice pa tudi močno podpirajo večjo prožnost, zlasti konec razporejanja sredstev po oseh, podaljšanje roka za prijavo, možnost za prilagoditev stopnje modulacije v obdobju financiranja in večjo regionalizacijo.
Parlament ne more potrditi predloga , ker:
- je ogrožena eksistenčna osnova številnih kmetij,
- predlog izkrivlja konkurenco in povzroča razlikovanje med kmeti v posameznih državah članicah,
- vodi do ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike ter opušča načelo solidarnosti,
- ne upošteva ciljev za podeželje,
- je predlog neuravnotežen in nekoherenten ter ker
- krši pravico Evropskega parlamenta do sodelovanja.
Brez presoje vplivov ali zanesljivih številk parlament ne more potrditi tako daljnosežne spremembe paradigem. Parlament je sicer v svojem poročilu za rešitev problemov pri financiranju skupne kmetijske politike predlagal obvezno nacionalno sofinanciranje odhodkov prvega stebra. Tako bi lahko spoštovali obljube, ki so jih kmetom dali predsedniki držav in vlad oktobra 2002, ne da bi postavili pod vprašaj skupno kmetijsko politiko, torej politiko, o kateri se odloča skupaj na evropski ravni. Poročilo: Jan Mulder - Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD) Poročilo: Lutz Goepel- Prostovoljne prilagoditve neposrednih plačil v okviru skupne kmetijske politike
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0319 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0315 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005BRI11415 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
