Evropska unija za "socialno globalizacijo"
Socialna politika
2005-11-16 - 14:23
socialna globalizacija
Če je globalizacija prinesla gospodarski napredek, bi morala prinesti tudi koristi za vse. Njene negativne posledice pa bi morale omiliti tiste politike, katerih cilj je doseči, da bo proces pomagal človeštvu. To je nekaj zamisli iz poročila na lastno pobudo slovenskega poslanca Mihaela BREJCA (EPP-ED, SI) o socialni razsežnosti globalizacije. Evropske rešitve so lahko tudi vzorčni primer za ostale dele sveta, vendar je treba nekatere politike reformirati, da bodo usklajene z razvojnimi cilji.
Dokument, ki so ga poslanci sprejeli v torek, ugotavlja, da mora Unija za učinkovit odgovor na izzive, ki jih ponuja globalizacija, uskladiti svoje notranje in zunanje politike. Parlament zato predlaga številne ukrepe, ki bi jih morali sprejeti na evropski ravni in od Komisije pričakuje konkretne predloge ter ustrezna sredstva za njihovo izvajanje.
V ponedeljkovi razpravi je poslanec Brejc pojasnil, da je poročilo prvi odziv Komisije in Evropskega parlamenta na razsežnosti globalizacije na poročilo Svetovne komisije za socialno razsežnost globalizacije, ki jo je ustanovila Mednarodna organizacija dela. Meni, da je globalizacija "proces, ki nima ideološke oznake, ni ne levi ne desni, ne liberalni ne zeleni, je proces, ki ima pozitivne in negativne posledice" . Osnovno sporočilo dokumenta je, da je treba krepiti tiste dejavnike globalizacije, ki delujejo pozitivno in ustvariti razmere za zmanjšanje negativnih učinkov.
Poročevalec poudarja: "Ustvariti moramo okolje, ki podpira podjetništvo, investicije in socialni razvoj. Potrebujemo pa tudi bolj prožen trg dela, manj birokracije in večjo lastno odgovornost. Za ohranjanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva, pa tudi za socialni razvoj, so potrebna velika vlaganja v človeške vire" . Zavzema se za večjo vlogo izobraževalnih ustanov in medijev pri seznanjanju javnosti o učinkih globalizacije in pozdravlja zamisel "o ustanovitvi parlamentarne skupine, ki bi se ukvarjala z usklajenostjo in doslednostjo globalne, gospodarske, socialne in okoljske politike ter razvila celostni nadzor nad najpomembnejšimi mednarodnimi organizacijami" .
Globalizacija bi morala biti proces z močno socialno razsežnostjo, ki temelji na splošno priznanih vrednotah, spoštovanju človekovih pravic in osebnega dostojanstva. Morala bi biti poštena, neizključujoča in demokratično vodena, ki ponuja priložnosti in koristi vsem državam in ljudem ter je povezana z razvojnimi cilji tisočletja. Poslanci menijo, da bi lahko bila revidirana lizbonska strategija koristno orodje pri sprejemanju mnogih izzivov globalizacije, določene rešitve v posameznih državah pa bi bile dober zgled za druge dele sveta, če bo Uniji uspelo izpeljati zastavljene reforme.
Proces tudi ne sme pomeniti, da lahko le EU poveča prodajo zunaj Evrope, ampak da se zlasti državam tretjega sveta omogoči povečanje prodaje v Uniji, da se spodbudi njihova rast, zaposlovanje in socialna vključenost. Zato poslanci priznavajo, da skupna kmetijska politika potrebuje reformo, Komisijo in Svet EU pa pozivajo, da zagotovita skladnost skupne trgovinske, kmetijske in zunanja politika z razvojnimi cilji tisočletja. Tudi proizvajalci, ki sodelujejo v pravični trgovini in njihovi distributerji v državah EU bi morali dobiti več tehnične in proračunske pomoči.
Parlament zahteva, da socialne pravice in socialni dialog, spoštovanje človekovih pravic in vladavina prava dobijo večji pomen v različnih zunanjih programih, partnerstva EU pa morajo vključevati socialni steber, ki med drugim zajema delovne standarde. Dostojno delo mora postati prednostna naloga na nacionalni in svetovni ravni ter na ravni EU, saj je nepogrešljivo za učinkovito izkoreninjenje revščine, Komisija pa mora z dvostranskimi pogodbami zagotoviti vsaj spoštovanje standardov Mednarodne organizacije dela, da zagotovi človeške pogoje dela ter se izogne zlorabi žensk in otrok.
Komisija mora čimprej predložiti predlog o "socialnem označevanju", ki bi zajemalo merila kot so: spoštovanje človekovih pravic, pravice zaposlenih, razmere v delovnem okolju, možnosti za usposabljanje delavcev ter enakopravno obravnavanje zaposlenih in prebivalcev v neposrednih okoljih. Dvostranski odnosi Unije s tretjimi državami lahko vključujejo tudi pozitivne pobude za izdelke, ki izpolnjujejo določene socialne standarde. Poslanci tudi menijo meni, da mora Unija izkoristiti svoje dvostranske odnose za to, da se prenos in selitev delovnih mest v države tretjega sveta ne končata v delavnicah, ampak da bi se ustvarjala visoko kvalitetna delovna mesta.
Parlamentarci še pozdravljajo prizadevanja Komisije za dvig ozaveščenosti multinacionalnih podjetij v zvezi z njihovo socialno odgovornostjo, ki so imela doslej omejen uspeh. Dodajajo, da bi se morali jasno opredeliti socialna in okoljevarstvena odgovornost multinacionalnih podjetij, Unija pa bi morala povečati svoja prizadevanja za ureditev razmer na tem področju.
20051116IPR02345
SL
1
PHOTO
20051115PHT02319.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
