Dan spomina na žrtve poboja v Srebrenici
Institucije
2009-01-15 - 13:44
Parlament je s 556 glasovi za, 9 proti in 22 vzdržanimi glasovi v četrtek sprejel resolucijo, s katero poziva, da bi po vsej Evropski uniji ter v državah Zahodnega Balkana 11. julij razglasili za dan spomina na genocid v Srebrenici. Na ta dan leta 1995 so namreč pripadniki vojske bosanskih Srbov pod poveljstvom generala Ratka Mladića zavzele to mesto na vzhodu Bosne in odpeljale ter v okolici kraja pobile več kot 8000 muslimanskih moških.
Srebrenica je bila leta 1995 v času vojne v Bosni in Hercegovini enklava, ki jo je varnostni svet Združeni narodov v svoji resoluciji aprila 1993 razglasil za varovano območje. Julija je padla v roke srbskih sil pod vodstvom generala Ratka Mladića, kot je zahteval takratni predsednik Republike Srbske Radovan Karadžić. Enote bosanskih Srbov pod poveljstvom generala Mladića in paravojaške enote, vključno s srbskimi neregularnimi policijskimi enotami, ki so na bosansko ozemlje vstopile iz Srbije, so v več dneh pobijanja po padcu Srebrenice po hitrem postopku usmrtile več kot 8000 muslimanskih mož in fantov, ki so se zatekli na območje pod zaščito sil Unproforja. Skoraj 25.000 žensk, otrok in starejših je bilo prisilno deportiranih. Poboji in deportacije po padcu Srebrenice predstavljajo največji vojni zločin v Evropi od konca druge svetovne vojne.
Mednarodno kazensko sodišče za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije je to tragedijo razglasilo za genocid. Potekala je na območju, ki so ga Združeni narodi razglasili za varno, zato je simbol za nezmožnost mednarodne skupnosti, da bi posredovala v konfliktu ter zaščitila civilno prebivalstvo. Kljub izredno velikim prizadevanjem, da bi odkrili in izkopali množična grobišča in posamezne grobove ter identificirali žrtve, na podlagi doslej opravljenega iskanja ni mogoče opraviti popolne rekonstrukcije dogodkov v Srebrenici in okoli nje. Po mnenju Evropskega parlamenta je vzpostavitev spominskega dneva primeren način, da se poklonimo žrtvam pokola ter damo jasno sporočilo naslednjim generacijam.
Spomin in opomin na zločine
Parlament se s svojo resolucijo spominja vseh žrtev grozodejstev med vojnami v nekdanji Jugoslaviji in se jim poklanja. Ob tem izraža sožalje in solidarnost družinam žrtev, od katerih jih veliko ni dobilo dokončne potrditve glede usode svojih očetov, sinov, mož ali bratov. Ta nenehna bolečina je še večja tudi zato, ker se odgovornim zanjo še ni sodilo.
Poslanci pozivajo Svet in Komisijo k primerni počastitvi spomina ob obletnici genocida v Srebrenici in Potočarih s potrditvijo predloga Evropskega parlamenta, da bi po vsej Evropski uniji ter v državah Zahodnega Balkana 11. julij razglasili za dan spomina na genocid v Srebrenici.
Parlamentarci pozivajo k dodatnim prizadevanjem, da bi ostale ubežnike privedli pred sodišče, ter izražajo podporo delu Mednarodnega kazenskega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije. Poudarjajo, da je sojenje odgovornim za poboje v Srebrenici in okoli nje pomemben korak k miru in stabilnosti v tej regiji.
Resolucija tudi poudarja pomen sprave kot dela procesa evropskega vključevanja in pomembno vlogo, ki jo imajo v tem procesu verske oblasti, mediji in izobraževalni sistem, zato da bi vsi civilisti, ne glede na etnično pripadnost, premagali nasprotja iz preteklosti in začeli mirno in iskreno sobivati v ozračju miru, stabilnosti in gospodarske rasti. Evropski poslanci še pozivajo vse države, naj si še bolj prizadevajo, da bi se pomirile z nemirno preteklostjo.
Slovenski poslanec v razpravi
V razpravi, ki je potekala v sredo zvečer, je kot eden od predlagateljev resolucije v imenu svoje politične skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo nastopil slovenski poslanec Jelko KACIN (ALDE, SI):
"Naša EU temelji na spoznanjih 2. svetovne vojne. Imamo urejen in skupen zgodovinski spomin, zato lahko skupaj gradimo skupno evropsko prihodnost. Srebrenica je grozovit primer, ki dokazuje, da so se tudi v Evropi strahote 2. svetovne vojne ponovile v letu 1995 na najbolj strašen način. Srebrenica je simbol etničnega čiščenja. Srebrenica so neusmiljeni in nečloveški poboji otrok in odraslih, to je genocid. Srebrenica pa je tudi prikrivanje pobojev ter uničevanje množičnih grobišč. Srebrenico moramo vgraditi v naš skupni zgodovinski spomin in v temelje širitve EU na območje zahodnega Balkana.
Ne smemo pristajati na diskriminatorne in izključujoče stereotipe o posameznih narodih, boriti se moramo proti kolektivni krivdi. Odgovorni za genocid v Srebrenici morajo v Haag, na sodišče, v zapor, mi pa moramo skupaj pomagati graditi in omogočati evropsko prihodnost za Srebrenico, za tamkajšnje ljudi in celotno BiH. Moramo se vsaj poskusiti vživeti v travme in muke ljudi, ki živijo z živim spominom na zločin brez svojih najdražjih.
Rad bi se zahvalil konferenci predsednikov, ki je enoglasno podprla predlog, da mlade Bošnjake in Srbe iz Srebrenice skupaj, vsako leto, povabimo v EP, da bi izven Srebrenice, brez pritiskov in stresov domačega okolja razmišljali, načrtovali in gradili skupno in lepšo prihodnost za Srebrenico in celotno BiH.
Hvala vsem, ki ste se odzvali in sodelujete v današnji razpravi. Hkrati pa bi rad svoj nagovor končal z dvema stavkoma. Ta resolucija ni namenjena preteklosti, čeprav govori tudi o mrtvih, je namenjena živim in njihovi boljši prihodnosti."
20090114IPR46209 Predlog skupne resolucije Evropskega parlamenta o Srebrenici
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2009-0022 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
