P7_TA-PROV(2011)0421
Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***I
A7-0178/2011
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik ( KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2010)0526 ),
–
ob upoštevanju člena 294(2) in člena 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C7–0300/2010 ),
–
ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,
–
ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
–
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke UL C 150, 20.5.2011, str. 1.
,
–
ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ( A7-0178/2011 ),
1.
sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0291 ).
;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.
P7_TC1-COD(2010)0280
Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti njenega člena 121(6),
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke
UL C 150, 20.5.2011, str. 1.
,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnemu parlamentu,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Usklajevanje gospodarskih politik držav članic, kot je določeno v
Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU)
, bi moralo vključevati skladnost z vodilnimi načeli stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.
(2)
Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik UL L 209, 2.8.1997, str. 1.
, Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem UL L 209, 2.8.1997, str. 6.
ter resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast UL C 236, 2.8.1997, str. 1.
. Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 o izboljšanju izvajanja Pakta za stabilnost in rast.
(3)
Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost
, s čimer
podpira
uresničevanje ciljev Unije za trajnostno rast in zaposlovanje
.
(4)
Preventivni del Pakta za stabilnost in rast zahteva, da države članice dosežejo in vzdržujejo srednjeročne proračunske cilje ter v ta namen predložijo programe za stabilnost in konvergenčne programe.
(4a)
Preventivnemu delu Pakta za stabilnost in rast bi koristile strožje oblike nadzora, saj bi s tem zagotovili, da bodo države članice dosledno spoštovale okvir Unije za proračunsko usklajevanje.
(5)
Vsebino programov za stabilnost in konvergenčnih programov ter
postopek
za njihovo ocenjevanje bi bilo treba
na nacionalni ravni in na ravni Unije
dodatno
razviti
glede na izkušnje, zbrane pri izvajanju Pakta za stabilnost in rast.
(5a)
Pri proračunskih ciljih v programih za stabilnost in konvergenco je treba izrecno upoštevati ukrepe, sprejete v skladu s širšimi smernicami ekonomskih politik, smernicami za politiko zaposlovanja držav članic in Unije ter na splošno z nacionalnimi programi reform.
(5b)
Programe za stabilnost in konvergenco bi bilo treba predložiti in oceniti pred sprejetjem bistvenih odločitev o nacionalnih proračunih za prihodnja leta. Zato bi bilo treba določiti natančen rok za predložitev programov za stabilnost in konvergenco. Ob upoštevanju posebnih značilnosti proračunskega leta Združenega kraljestva bi bilo treba določiti posebne določbe glede roka, do katerega naj Združeno kraljestvo predloži svoj program za konvergenco.
(5c)
Komisija bi morala imeti v postopku okrepljenega nadzora močnejšo vlogo v zvezi z ocenami, specifičnimi za posamezne države članice, spremljanjem, misijami, priporočili in opozorili.
(5d)
Izkušnje in napake prvega desetletja delovanja ekonomske in monetarne unije kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejši nacionalni lastni odgovornosti glede skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.
(5e)
Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja mora temeljiti na več medsebojno povezanih politikah za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti medsebojno skladne, zlasti na strategiji Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodne trgovine in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnega primanjkljaja (Pakt za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja.
(5f)
Pakt za stabilnost in rast ter celoten okvir gospodarskega upravljanja morata dopolnjevati strategijo Unije za rast in delovna mesta in jo podpirati. Medsebojne povezave med različnimi deli ne smejo služiti kot odstopanja od določb iz Pakta za stabilnost in rast.
(5g)
Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše in bolj pravočasno sodelovanje Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Glede na to, da so sogovorniki Evropskega parlamenta v tem dialogu evropske institucije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, ki jo zadeva priporočilo Sveta v skladu s členoma 6(2) in 10(2), ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. Udeležba držav članic je prostovoljna.
(5h)
Programi za stabilnost ali konvergenco ter nacionalni programi reform morajo biti pripravljeni skladno, uskladiti pa je treba tudi roke za njihovo predložitev. Programi morajo biti predloženi Svetu in Komisiji ter objavljeni.
(5i)
V okviru evropskega semestra se ciklus političnega nadzora in usklajevanja začne na začetku leta s horizontalnim pregledom, v skladu s katerim Evropski svet na podlagi informacij Komisije in Sveta opredeli glavne izzive Unije in euroobmočja ter poda strateške smernice o politikah. Na začetku letnega nadzornega cikla bodo potekale tudi razprave v Evropskem parlamentu, in sicer pred začetkom razprave v Evropskem svetu. Od držav članic se pričakuje, da pri pripravi programov za stabilnost ali konvergenco ter nacionalnih programov reform upoštevajo horizontalne smernice Evropskega sveta
(5j)
Da bi povečali nacionalno lastno odgovornost glede Pakta za stabilnost in rast, morajo biti nacionalni proračunski okviri popolnoma usklajeni s cilji večstranskega nadzora v Uniji, zlasti z evropskim semestrom.
(5k)
V skladu s pravnimi in političnimi ureditvami vsake države članice morajo biti nacionalni parlamenti ustrezno vključeni v semester in v pripravo programov za stabilnost in konvergenco ter nacionalnih programov reform, da bi povečali preglednost, lastništvo in odgovornost glede sprejetih odločitev. Po potrebi se v okviru semestra posvetuje z Ekonomsko-finančnim odborom, Odborom za gospodarsko politiko, Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito. Zadevne interesne skupine, zlasti socialni partnerji, so po potrebi vključeni v okvir semestra pri glavnih političnih vprašanjih, v skladu z določbami PDEU ter nacionalnimi pravnimi in političnimi ureditvami.
(6)
Skladnost s srednjeročnim proračunskim ciljem za proračunska stanja mora državam članicam zagotoviti varnostno mejo ob upoštevanju referenčne vrednosti v višini 3 % BDP, da bi se
zagotovile vzdržne javne finance ali
hiter napredek pri vzdržnosti
ter obenem ohranil
proračunski manevrski prostor, predvsem ob upoštevanju potreb po javnih naložbah.
Srednjeročni proračunski cilj je treba redno posodabljati na podlagi skupno dogovorjene metodologije, ki bi ustrezno odražala tveganje eksplicitnih in implicitnih obveznosti za javne finance, v skladu s cilji Pakta za stabilnost in rast.
(7)
Izvajati je treba začeti obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega proračunskega cilja z natančno določitvijo načel
za prilagoditveno pot za uresničenje srednjeročnega cilja
.
Ta načela morajo med drugim zagotoviti, da bodo izredni prihodki (predvsem prihodki, ki presegajo običajno pričakovane prihodke od gospodarske rasti) namenjeni zmanjšanju dolga.
(8)
Obveznost doseganja in ohranjanja srednjeročnega cilja bi morala veljati za sodelujoče ▌in
nesodelujoče
države članice ▌.
(9)
Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja je treba oceniti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V povezavi s tem in dokler srednjeročni proračunski cilj ni dosežen,
stopnja rasti državne porabe v običajnih okoliščinah
ne bi smela preseči referenčne
srednjeročne stopnje
potencialne
rasti BDP
, pri čemer se
presežki te norme ▌izravnavajo z diskrecijskim povečanjem državnih prihodkov, diskrecijsko zmanjšanje prihodkov pa se nadomesti z zmanjšanjem porabe.
Referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP je treba izračunati v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP. Zlasti pri majhnih državah članicah je treba upoštevati potencialno zelo veliko spremenljivost investicijskih odhodkov.
(9a)
Od držav članic, katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali držav članic z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga je treba zahtevati hitrejše prilagajanje srednjeročnim proračunskim ciljem.
(10)
Da se omogoči oživitev gospodarstva, je treba dovoliti
začasen odklon od
prilagoditvene poti za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
resnega ▌gospodarskega upada
v euroobmočju ali vsej EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
.
Pri odobritvi začasnega odklona od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustreznega prilagajanja temu cilju je treba upoštevati tudi izvajanje pomembnih strukturnih reform, pod pogojem, da se v zvezi z referenčno vrednostjo primanjkljaja ohrani ustrezna varnostna meja. Posebno pozornost je treba v zvezi s tem nameniti sistemskim pokojninskim reformam, pri katerih mora odklon odražati neposredne dodatne stroške zaradi preusmeritve prispevkov iz javno financiranega stebra v steber, ki je v celoti naložben. Ukrepi, na podlagi katerih se sredstva iz stebra, ki je v celoti naložben, prenesejo nazaj v javno financirani steber, morajo šteti za enkratne in začasne ter bi morali biti izključeni iz strukturnega salda, ki se uporablja za ocenjevanje napredka pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja.
(11)
V primeru znatnega odstopanja od
prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja mora Komisija
zadevni državi članici poslati
opozorilo, Svet pa bi moral nato v roku enega meseca preučiti položaj in izdati
priporočilo
o sprejetju potrebnih prilagoditvenih ukrepov
.
V priporočilu bi moral biti določen največ petmesečni rok za odpravo odstopanja. Zadevna država članica mora o sprejetih ukrepih poročati Svetu. Če zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet, ne sprejme ustreznih ukrepov, mora Svet sprejeti sklep, da niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, in o tem poročati Evropskemu svetu. Pomembno je, da se v doglednem času ugotovi, da države članice niso sprejele ustreznih ukrepov, zlasti, če takšno stanje traja dlje časa. Obenem lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme revidirana priporočila. Komisija lahko po potrebi pozove ECB, naj za države članice euroobmočja in države članice MMT2 sodeluje pri nadzorni misiji. Komisija o izidih misije poroča Svetu in po potrebi lahko sklene, da bo svoje ugotovitve objavila.
(11a)
Svetu bi bilo treba podeliti pooblastilo za sprejetje posameznih sklepov, s katerimi se razglasi neupoštevanje priporočil, ki jih sprejme na podlagi člena 121(4) PDEU za oblikovanje ukrepov politike v primeru, da država članica znatno odstopa od prilagajanja na poti do srednjeročnega cilja. Ti sklepi so kot del usklajevanja gospodarskih politik držav članic v Svetu v skladu s členom 121(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije sestavni del navedenih priporočil, ki jih Svet sprejme v skladu s členom 121(4) PDEU. Začasna ukinitev glasovalnic pravic članom Sveta, ki zastopajo države članice, katerih valuta ni euro, pri sprejemanju sklepa Sveta o neizpolnjevanju priporočil, namenjene tem državam na podlagi člena 121(4) PDEU, je neposredna posledica tega sklepa, ta pa je sestavni del nadaljnjega ukrepanja k priporočilu in določbam člena 139(4) PDEU, ki glasovalno pravico o tovrstnih priporočilih omejuje na države članice, katerih valuta je euro.
(12)
Za zagotovitev, da bodo sodelujoče države članice upoštevale okvir Unije za fiskalni nadzor, bi bilo treba vzpostaviti poseben izvedbeni mehanizem na podlagi člena 136 PDEU za primere
znatnega odstopanja od prilagoditvene poti k srednjeročnemu proračunskemu cilju
.
(13)
Pri sklicevanjih v Uredbi (ES) št. 1466/97 bi bilo treba upoštevati novo številčenje členov v Pogodbi o delovanju Evropske unije.
(14)
Uredbo (ES) št. 1466/97 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1
Uredba (ES) št. 1466/97 se spremeni:
-1.
Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
Člen 1
Ta uredba določa pravila glede vsebine, predložitve, preverjanja in spremljanja programov za stabilnost in konvergenco v okviru večstranskega nadzora Sveta in Komisije, zato da se v zgodnji fazi prepreči pojav čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja ter pospeši nadziranje in usklajevanje gospodarskih politik, s čimer se podpira uresničevanje ciljev Unije glede rasti in zaposlovanja.
1.
Člen 2 se nadomesti z naslednjim:
Člen 2
V smislu te uredbe ▌:
(a)
'sodelujoče države članice'
pomeni
tiste države članice, katerih valuta je euro, in
(b)
‚
nesodelujoče
države članice ▌‘
pomeni
vse države članice razen tistih, katerih valuta je euro.‚
.
1a.
Vstavi se naslednji del:
'DEL 1-A
EVROPSKI SEMESTER ZA USKLAJEVANJE GOSPODARSKIH POLITIK
Člen 2(-a)
1.
Za zagotovitev tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostne konvergence gospodarske uspešnosti držav članic Svet izvaja večstranski nadzor kot sestavni del evropskega semestra za usklajevanje gospodarskih politik v skladu s cilji in zahtevami iz PDEU.
2.
Semester vključuje:
(a)
oblikovanje in nadziranje izvajanja obsežnih smernic gospodarskih politik držav članic in Unije (širše smernice gospodarske politike) v skladu s členom 121(2) PDEU;
(b)
oblikovanje in preverjanje izvajanja smernic za zaposlovanje, ki jih morajo države članice upoštevati v skladu s členom 148(2) PDEU (smernice za zaposlovanje);
(c)
predložitev in oceno programov držav članic za stabilnost ali konvergenco, v skladu z določbami te uredbe;
(d)
predložitev in oceno nacionalnih programov reform držav članic, ki podpirajo strategijo Unije za rast in delovna mesta ter ki so vzpostavljeni v skladu s smernicami iz točk (a) in (b) ter splošnimi smernicami za države članice, ki sta jih izdala Komisija in Evropski svet na začetku letnega nadzornega cikla;
(e)
nadzor za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij iz Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...
+
UL: prosimo, vstavite številko in datum te uredbe.
o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij*.
3.
Da bi zagotovili pravočasno in integrirano politično svetovanje o makrofiskalnih in makrostrukturnih političnih namenih, Svet med semestrom, praviloma po oceni teh programov na podlagi priporočil Komisije, državam članicam posreduje smernice ob popolni uporabi pravnih instrumentov iz členov 121 in 148 PDEU ter v skladu s to uredbo in uredbo (EU) št. .../2011
++
UL: prosimo, vstavite številko te uredbe.
[o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij].
Države članice upoštevajo te smernice pri razvoju svojih gospodarske, zaposlovalne in proračunske politike pred sprejetjem bistvenih odločitev glede nacionalnega proračuna za naslednja leta. Napredek mora spremljati Komisija.
Če država članica ne upošteva prejetih smernic, temu lahko sledijo:
(a)
dodatna priporočila za posebne ukrepe;
(b)
opozorilo Komisije v skladu s členom 121(4) PDEU;
(c)
ukrepi v skladu s to uredbo, Uredbo (ES) št. 1467/97 in Uredbo (EU) št. .../2011
++
[o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij].
Izvajanje ukrepov bo Komisija intenzivno spremljala, kar lahko vključuje nadzorne misije iz člena -11 te uredbe.
4.
Evropski parlament je ustrezno vključen v semester, da bi povečali preglednost, lastništvo in odgovornost sprejetih odločitev, zlasti z gospodarskim dialogom, izvedenim v skladu s členom 2ab te uredbe. Po potrebi se v okviru semestra posvetuje z Ekonomsko-finančnim odborom, Odborom za gospodarsko politiko, Odborom za zaposlovanje in Odborom za socialno zaščito. Zadevne interesne skupine, zlasti socialni partnerji, so po potrebi vključeni v okvir semestra pri glavnih političnih vprašanjih, v skladu z določbami PDEU ter nacionalnimi pravnimi in političnimi ureditvami.
V skladu s členom 121 PDEU predsednika Sveta in Komisije ter po potrebi tudi predsednik euroskupine letno poročajo Evropskemu svetu in Parlamentu o izidih večstranskega nadzora. To poročanje mora biti sestavni del gospodarskega dialoga iz člena 2-ab te uredbe.
_____
* UL L ….
1b.
Vstavi se naslednji del:
EL 1-Aa
GOSPODARSKI DIALOG
Člen 2(-ab)
1.
Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti z Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ter za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da prisostvujejo odboru za razpravo o:
(a)
informacijah, ki jih je posredoval Svet o širših smernicah gospodarske politike v skladu s členom 121(2) PDEU;
(b)
splošnih smernicah za države članice, ki jih je izdala Komisija na začetku letnega nadzornega cikla;
(c)
vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev gospodarskih politik v povezavi z evropskim semestrom;
(d)
izidih večstranskega nadzora, izvedenega v skladu s to uredbo;
(e)
vseh sklepih Evropskega sveta glede usmeritev in izidov večstranskega nadzora;
(f)
vseh pregledih izvajanja večstranskega nadzora na koncu evropskega semestra;
(g)
priporočilih Sveta za države članice v skladu s členom 121(4) PDEU v primeru precejšnjega odstopanja in o poročilu Sveta Evropskemu svetu, kot je opredeljeno v členih(2) in 10(2) te uredbe;
2.
Od Sveta se praviloma pričakuje, da sledi priporočilom in predlogom Komisije oziroma da javno obrazloži svoje stališče.
3.
Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko v skladu s členom 6(2) in 10(2) ponudi priložnost državi članici, ki jo zadeva priporočilo Sveta, da sodeluje pri izmenjavi mnenj.
4.
Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o uporabi te uredbe.
1c.
Člen 2a se nadomesti z naslednjim:
Srednjeročni proračunski cilj za proračunsko stanje je za vsako državo članico različen. Ti srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo, lahko odstopajo od zahteve po proračunskem stanju blizu ravnotežja ali v presežku in obenem poskrbijo za varnostno mejo v zvezi s 3-odstotnim javnofinančnim primanjkljajem od BDP. Srednjeročni proračunski cilji zagotovijo vzdržnost javnih financ ali hiter napredek pri doseganju vzdržnosti, obenem pa omogočijo proračunski manevrski prostor, zlasti ob upoštevanju potrebe po javnih naložbah.
Ob upoštevanju teh dejavnikov so srednjeročni proračunski cilji, specifični za vsako državo članico, za države članice, ki so sprejele euro, in države članice ERM II določeni v okviru opredeljenega razpona med -1 % BDP in uravnoteženim proračunskim stanjem ali proračunskim presežkom, usklajeno s konjunkturnimi spremembami ob neupoštevanju enkratnih in začasnih ukrepov.
Srednjeročni proračunski cilj se pregleda vsaka tri leta. Srednjeročni proračunski cilj države članice se lahko dodatno pregleda v primeru izvajanja strukturne reforme, ki bi zelo vplivala na vzdržnost javnih financ.
Skladno členom 6(1) Direktive Sveta 2011/…/EU z dne ...
+
UL: prosimo, vstavite številko in datum te direktive.
o zahtevah za proračunske okvire držav članic* je spoštovanje srednjeročnega proračunskega cilja vključeno v nacionalne srednjeročne proračunske okvire.
_____
* UL L ….
2.
Člen 3 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: 1.
Vsaka sodelujoča država članica predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121 Pogodbe, v obliki programa za stabilnost, ki predstavlja bistveno podlago
za vzdržnost javnih financ, ki je pogoj
za stabilnost cen
,
močno trajnostno rast
in
ustvarjanje delovnih mest.‚
;
(b)
v odstavku 2
se
točke (a), (b) in (c) nadomestijo z naslednjim
:
‚(a)
srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja,
vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za ugotavljanje rasti porabe iz člena 5(1),
predvideni potek rasti državne porabe, predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov;
(aa)
informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune;
(ab)
informacije o skladnosti programa za stabilnost s širšimi smernicami gospodarske politike in nacionalnim programom reform;
(b)
temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki so pomembne za uresničevanje programov za stabilnost, kot so javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija;
(c)
kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
pozitivne proračunske
učinke, vključno s spodbujanjem
trajnostne
potencialne rasti;„
;
(ba)
vstavi se naslednji odstavek:
'2a.
Program za stabilnost temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na bolj preudarnem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, napovedmi drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisane z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.
Natančno naravo teh informacij iz točk 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami.
(c)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: 3.
Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe, predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki, načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov
, količinsko primerno opredeljenih,
in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.
4.
Vsak program vključuje informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predložen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.
3.
Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
Člen 4
1.
Programi za stabilnost se predložijo letno
aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
30.
aprila
. ▌
2.
Države članice svoje programe za stabilnost objavijo.‚
.
4.
Člen 5 se nadomesti z naslednjim:
‚Člen 5
1.
Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
PDEU
preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
v svojih programih za stabilnost
, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
, vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla.
Svet
in Komisija
pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
preučita
, ali si zadevna država članica prizadeva za ustrezno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP. Za države članice
, ki se soočajo z ravnjo dolga višjo od 60 % BDP ali izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga, Svet in Komisija preučita
, ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega salda, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
in Komisija upoštevata
, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.
Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
, ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali načrtovanih na strani prihodkov
skladen z naslednjimi pogoji
▌:
(a)
za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
referenčne
srednjeročne stopnje
potencialne
rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov;
(b)
za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
referenčno
srednjeročno stopnjo
potencialne
rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
referenčno
srednjeročno stopnjo
potencialne
rasti BDP je določena tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja;
(c)
za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov ▌izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim.
Celotni odhodki ne zajemajo odhodkov za obresti, odhodkov za programe EU, popolnoma izravnanih s prihodki iz skladov EU, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost.
Presežka rasti odhodkov nad srednjeročno referenco se ne šteje za kršitev merila, v kolikor je v celoti izravnan z zakonsko predpisanimi povečanji prihodkov.
Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se določi na podlagi v prihodnost usmerjenih napovedi in v preteklost usmerjenih ocen. Napovedi
se posodabljajo v rednih časovnih presledkih.
Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP.
Svet
in Komisija
pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj,
upoštevata
izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
pozitivne proračunske
učinke, vključno s spodbujanjem potencialne
trajnostne
rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža
znesek, ki ga predstavlja neposredni dodatni vpliv
reforme
na splošni javnofinančni saldo
, pod pogojem, da ▌se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.
Svet
in Komisija
poleg tega
preverita
, ali vsebine programa za stabilnost prispevajo k doseganju trajnostne
in dejanske
konvergence v euroobmočju in k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike
in smernicami za zaposlovanje
držav članic in Unije.
V primeru neobičajnega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima velike posledice za finančni položaj javnih financ ali
v obdobjih resnega gospodarskega upada
v euroobmočju ali celotni EU,
se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti
za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja iz tretjega pododstavka pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
.
2.
Svet
in Komisija preverita
program za stabilnost v največ treh mesecih od predložitve. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po potrebi
sprejme
mnenje o programu. Če Svet v skladu s členom 121
PDEU
meni, da bi bilo treba cilje in vsebine programa okrepiti s posebnim sklicevanjem na
prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
, v svojem mnenju državo članico pozove, naj prilagodi svoj program.‚
.
5.
Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
‚Člen 6
1.
Svet
in Komisija
v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
PDEU
na temelju poslanih podatkov sodelujočih držav članic ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
spremljata
uresničevanje programov za stabilnost, še zlasti pa
ugotavljata
, ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego ▌.
2.
V primeru znatnih
ugotovljenih
odstopanj od
prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
, kot je navedeno v
tretjem
pododstavku člena 5(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
PDEU
zadevni državi članici pošlje opozorilo.
Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4), sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če Komisija v svojem opozorilu meni, da je položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.
Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.
Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj s kvalificirano večino sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) PDEU o potrebnih političnih ukrepih.
Če Svet na priporočilo Komisije ne sprejme sklepa, da ni bilo učinkovitega ukrepanja, in če zadevna država članica še vedno ne sprejme primernih ukrepov, Komisija mesec dni po prvem priporočilu priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem navede, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se z navadno večino odloči za zavrnitev priporočila v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) PDEU o potrebnih političnih ukrepih.
Pri sprejemanju sklepa o neupoštevanju priporočil iz četrtega in petega pododstavka glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, ne upošteva pa se glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.
Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.
3.
Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 5(1).
Ocena o tem, ali je odstopanje znatno, vključuje zlasti naslednja merila:
Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.
Odstopanje
pri gibanju odhodkov
se ne
šteje za znatno
, če je zadevna država članica▌presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
možnih znatnih izrednih prihodkov
, in če proračunski načrti, predstavljeni v programu za stabilnost, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.
Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
, če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
resnega ▌gospodarskega upada
v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
.‚
.
6.
Člen 7 se ▌spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim: ‚1.
Vsaka
nesodelujoča
država članica ▌predloži Svetu in Komisiji podatke, potrebne za izvajanje rednega večstranskega nadzora iz člena 121
PDEU
, v obliki konvergenčnega programa, ki je bistvena podlaga za
vzdržnost javnih financ, ki je pogoj za
stabilnost cen
,
močno trajnostno rast
in
ustvarjanje delovnih mest.
(b)
v odstavku
2 se
točke (a), (b) in (c) nadomestijo
z naslednjim:
(a)
srednjeročni proračunski cilj in prilagoditveno pot splošnega javnofinančnega salda kot deleža BDP za doseganje tega cilja, predvideni potek splošnega javnega zadolževanja, predvideni potek rasti državne porabe
, vključno z ustreznimi sredstvi za bruto naložbe v osnovna sredstva, zlasti ob upoštevanju pogojev in meril za določitev rasti porabe iz člena 9(1),
predvideni potek rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter količinsko opredelitev načrtovanih diskrecijskih ukrepov glede prihodkov, srednjeročne cilje monetarne politike, razmerje med temi cilji
(aa)
informacije o implicitnih obveznostih, povezanih s staranjem, in o pogojenih obveznostih, kot so državna jamstva, s potencialno velikim vplivom na splošne javnofinančne račune;
(ab)
informacije o skladnosti konvergenčnega programa s širšimi smernicami gospodarske politike in nacionalnim programom reform;
(b)
temeljne postavke predvidenega gospodarskega razvoja in pomembnih gospodarskih spremenljivk, ki vplivajo na uresničevanje konvergenčnega programa, denimo javni investicijski odhodki, rast realnega BDP, zaposlenost in inflacija;
(c)
kvantitativno oceno proračunskih in drugih ukrepov gospodarske politike, ki so bili sprejeti ali predlagani za dosego ciljev iz programa, ki vsebuje analizo stroškov in koristi večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
pozitivne proračunske
učinke, vključno s spodbujanjem
trajnostne
potencialne rasti;„
;
(ba)
vstavi se naslednji odstavek:
2a.
Konvergenčni program temelji na najverjetnejšem makrofiskalnem scenariju ali na preudarnejšem scenariju. Makroekonomske in proračunske napovedi se primerjajo z najbolj sodobnimi napovedmi Komisije in, če je primerno, napovedmi drugih neodvisnih organov. Bistvene razlike med izbranim makrofiskalnim scenarijem in napovedjo Komisije morajo biti opisane z razlago, zlasti če je stopnja ali rast zunanjih domnev znatno drugačna od vrednosti iz napovedi Komisije.
Natančno naravo teh informacij iz odstavka 2(a), (aa), (b), (c) in (d) se določi v usklajenem okviru, ki ga določi Komisija v sodelovanju z državami članicami.
(c)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim: 3.
Podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega salda in javnega zadolževanja, rasti državne porabe in predvidenem poteku rasti državnih prihodkov ob nespremenjeni politiki ter načrtovani diskrecijski ukrepi glede prihodkov
, količinsko primerno opredeljeni,
in temeljne ekonomske predpostavke iz odstavkov 2(a) in (b) so prikazani na letni osnovi za minulo in tekoče leto ter še za prihodnja tri leta.
4.
Vsak program vključi informacije o svojem statusu v okviru nacionalnih postopkov, zlasti o tem, ali je bil program predstavljen nacionalnemu parlamentu, in ali je nacionalni parlament imel možnost, da razpravlja o mnenju Sveta o prejšnjem programu oziroma, če je ustrezno, o vsakem priporočilu ali opozorilu, in ali je bila dosežena privolitev parlamenta glede programa.
7.
Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
Člen 8
1.
Konvergenčni programi se predložijo letno
aprila, po možnosti do sredine aprila, najpozneje pa do
30.
aprila
.
2.
Države članice svoje konvergenčne programe objavijo.‚
.
8.
Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
‚Člen 9
1.
Na podlagi ocene Komisije ter Ekonomsko-finančnega odbora Svet v okviru večstranskega nadzora iz člena 121
PDEU
preuči srednjeročne proračunske cilje, ki jih predstavijo zadevne države članice
v svojih konvergenčnih programih
, preveri, ali so ekonomske predpostavke, na katerih temelji program, verjetne, ali so prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja ustrezne
, vključno z upoštevanjem spremljevalne poti za delež dolga,
in ali ukrepi, sprejeti ali predlagani za upoštevanje teh prilagoditvenih poti, zadoščajo za uresničitev srednjeročnega cilja v okviru konjunkturnega cikla in za dosego trajnostne konvergence.
Svet
in Komisija
pri oceni prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
upoštevata
, ali so prizadevanja za usklajevanje večja v času dobrih gospodarskih razmer, medtem ko so lahko prizadevanja v času slabih gospodarskih razmer manjša.
Zlasti se upoštevajo izredni prihodki in izpad prihodkov.
Za države članice
, katerih raven dolga presega 60 % BDP, ali za države članice z izrazitim tveganjem glede splošne vzdržnosti dolga
Svet preuči, ali je letno izboljšanje ciklično prilagojenega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi enkratnih in drugih začasnih ukrepov, višje od 0,5 % BDP. Svet
in Komisija
za države članice MMT2
preučita
, ali si zadevna država članica prizadeva za primerno letno izboljšanje svojega proračunskega stanja, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov, ki je potrebno za dosego srednjeročnega proračunskega cilja, pri čemer je merilo 0,5 % BDP.
Zadosten napredek pri doseganju srednjeročnega proračunskega cilja se oceni na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov. V ta namen Svet in Komisija ocenita
, ali je potek rasti državne porabe, ob sočasnem upoštevanju učinka ukrepov, sprejetih ali
načrtovanih
na strani prihodkov, skladen z ▌
naslednjimi
pogoji:
(a)
za države članice, ki so dosegle srednjeročni proračunski cilj, letna rast porabe ne preseže
referenčne
srednjeročne stopnje
potencialne
rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov;
(b)
za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, letna rast porabe na preseže stopnje pod
referenčno
srednjeročno stopnjo
potencialne
rasti BDP, razen če je presežek izravnan z diskrecijskimi ukrepi na strani prihodkov. Obseg izrednega upada stopnje rasti državne porabe v primerjavi z
referenčno
srednjeročno stopnjo
potencialne
rasti BDP je določen tako, da se zagotovi ustrezna prilagoditev v smeri srednjeročnega proračunskega cilja;
(c)
za države članice, ki še niso dosegle svojega srednjeročnega proračunskega cilja, se
diskrecijska zmanjšanja postavk državnih prihodkov ▌izravnajo bodisi z zmanjšanji odhodkov bodisi z diskrecijskimi povečanji drugih postavk državnih prihodkov ali z obojim.
Celotni odhodki ne zajemajo odhodkov za obresti, odhodkov za programe EU, popolnoma izravnanih s prihodki iz skladov EU, in nediskrecijskih sprememb pri odhodkih za nadomestila za brezposelnost.
Presežka rasti odhodkov nad srednjeročnimi referencami se ne šteje za kršitev merila, v kolikor je v celoti izravnan z zakonsko predpisanimi povečanji prihodkov.
Referenčna srednjeročna stopnja potencialne rasti BDP se določi na podlagi v prihodnost usmerjenih napovedi in v preteklost usmerjenih ocen. Napovedi se posodabljajo v rednih časovnih presledkih. Komisija objavi metodo izračuna teh napovedi in posledično referenčno srednjeročno stopnjo potencialne rasti BDP.
Svet
in Komisija
pri določanju prilagoditvenih poti za dosego srednjeročnega proračunskega cilja za države članice, ki še niso dosegle tega cilja, in pri odobritvi začasnega odklona od tega cilja za države članice, ki so ga že dosegle, pod pogojem, da se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja in se pričakuje vrnitev proračunskega stanja v programskem obdobju na srednjeročni proračunski cilj,
upoštevata
izvajanje večjih strukturnih reform, ki imajo neposredne dolgoročne
pozitivne proračunske
učinke, vključno s spodbujanjem potencialne
trajnostne
rasti, in torej preverljiv učinek na dolgoročno vzdržnost javnih financ.
Posebna pozornost se posveča pokojninskim reformam, ki uvajajo večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Državam članicam, ki izvajajo takšne reforme, se dovoli odklon od prilagoditvene poti za dosego njihovega srednjeročnega proračunskega cilja, ali od samega cilja, pri čemer odklon odraža
znesek, ki ga predstavlja neposredni dodatni vpliv reforme na splošni javnofinančni saldo
, pod pogojem, da ▌se glede referenčne vrednosti za primanjkljaj ohrani ustrezna varnostna meja.
Svet
in Komisija
poleg tega
preverita
, ali vsebine konvergenčnega programa prispevajo
k doseganju trajnostne in dejanske konvergence in
k tesnejšemu usklajevanju gospodarskih politik ter ali je gospodarska politika zadevne države članice skladna s temeljnimi smernicami gospodarske politike
in smernicami za zaposlovanje
držav članic in Unije. Poleg tega Svet za države MMT2 preveri, ali vsebina konvergenčnega programa zagotavlja nemoteno sodelovanje v mehanizmu za določanje menjalnih tečajev.
V primeru neobičajnega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima velike posledice za finančni položaj javnih financ
,
ali
v obdobjih resnega gospodarskega upada
v euroobmočju ali celotni EU,
se lahko državam članicam dovoli začasen odklon od prilagoditvene poti
za dosego srednjeročnega proračunskega cilja iz tretjega pododstavka pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
.
2.
Svet
in Komisija preverita
konvergenčni program v največ treh mesecih od predložitve. Svet na priporočilo Komisije in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom po potrebi
sprejme
mnenje o programu. Če Svet v skladu s členom 121
PDEU
meni, da bi bilo treba cilje in vsebine programa okrepiti s posebnim sklicevanjem na
prilagoditveno pot za dosego srednjeročnega proračunskega cilja
, v svojem mnenju državo članico pozove, naj prilagodi svoj program.‚
.
9.
Člen 10 se nadomesti z naslednjim:
‚Člen 10
1.
Svet
in Komisija
v okviru večstranskega nadzora v skladu s členom 121(3)
PDEU
na temelju poslanih podatkov držav članic z odstopanjem ter ocen Komisije in Ekonomsko-finančnega odbora,
spremljata
uresničevanje konvergenčnih programov, še zlasti pa
ugotavljata
, ali se proračunsko stanje znatno odmika ali se utegne odmakniti od srednjeročnega proračunskega cilja ali ustreznih prilagoditvenih poti za njegovo dosego▌.
Poleg tega Svet
in Komisija
glede na cilje posameznih konvergenčnih programov
spremljata
tudi gospodarske politike
nesodelujočih
držav članic ▌za zagotovitev, da te politike stremijo k stabilnosti, s čimer se je mogoče izogniti izkrivljanju realnih menjalnih tečajev in prekomernemu nihanju nominalnih menjalnih tečajev.
2.
V primeru znatnih
ugotovljenih
odstopanj od
prilagoditvene poti za dosego srednjeročnega cilja
, kot je navedeno v
tretjem
pododstavku člena 9(1) te uredbe, in da bi preprečili nastanek čezmernega primanjkljaja, Komisija v skladu s členom 121(4)
PDEU
zadevni državi članici pošlje opozorilo.
Svet v enem mesecu od dneva sprejetja sklepa o zgodnjem opozarjanju iz prvega pododstavka preuči položaj in na podlagi priporočila Komisije, ki temelji na členu 121(4) PDEU, sprejme priporočilo za potrebne politične ukrepe. V priporočilu je določen največ petmesečni rok za odpravo odklona. Rok se skrajša na tri mesece, če Komisija v svojem opozorilu meni, da je položaj posebno resen in zahteva nujno ukrepanje. Svet na predlog Komisije priporočilo objavi.
Zadevna država članica v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v skladu s členom 121(4) PDEU, Svetu poroča o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila.
Če zadevna država članica ne sprejme primernih ukrepov v roku, ki ga določi Svet v priporočilu v drugem pododstavku, Komisija nemudoma priporoči Svetu, naj s kvalificirano večino sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) PDEU o potrebnih političnih ukrepih.
Če Svet na priporočilo Komisije ne sprejme sklepa, da ni bilo učinkovitega ukrepanja, in če zadevna država članica še vedno ne sprejme primernih ukrepov, Komisija en mesec po prvem priporočilu priporoči Svetu, naj sprejme sklep, v katerem opredeli, da ni bilo učinkovitega ukrepanja. Šteje se, da je Svet sklep sprejel, razen če se z navadno večino odloči za zavrnitev priporočila v desetih dneh od dneva, ko ga je Komisija sprejela. Istočasno lahko Komisija Svetu priporoči, naj sprejme pregledano priporočilo iz člena 121(4) PDEU o potrebnih političnih ukrepih.
Pri sprejemanju sklepa o neupoštevanju priporočil iz četrtega in petega pododstavka glasujejo samo člani Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro, ne upošteva pa se glas člana Sveta, ki predstavlja zadevno državo članico.
Svet o sprejetem sklepu pošlje uradno poročilo Evropskemu svetu.
3.
Odklon od srednjeročnega proračunskega cilja ali od ustrezne prilagoditvene poti za njegovo dosego se ovrednoti na podlagi splošne ocene s strukturnim saldom kot referenco, vključno z analizo odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov, kot je določeno v členu 9(1).
Ocena o tem, ali je
odstopanje
znatno, vključuje zlasti naslednja merila
:
Za državo članico, ki ni dosegla srednjeročnega proračunskega cilja, se pri oceni spremembe strukturnega salda šteje, da je odstopanje znatno, če dosega
najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali najmanj 0,25 % BDP na povprečni letni ravni v dveh zaporednih letih
; pri oceni gibanja odhodkov brez diskrecijskih ukrepov na strani prihodkov se šteje, da je odstopanje znatno, če njegov skupni učinek na javnofinančni saldo dosega najmanj 0,5 % BDP v posameznem letu ali skupaj v dveh zaporednih letih.
Odstopanje
pri gibanju odhodkov
se ne
šteje za znatno
, če je zadevna država članica ▌presegla srednjeročni proračunski cilj, ob upoštevanju
možnih znatnih izrednih prihodkov
, in če proračunski načrti, predstavljeni v
konvergenčnem
programu▌, ne ogrožajo tega cilja v programskem obdobju.
Odstopanje se prav tako lahko ne upošteva
, če ga povzroči izreden dogodek, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki ima pomembne posledice za finančni položaj države, ali nastane zaradi
resnega ▌gospodarskega upada
v euroobmočju ali celotni EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
.
9a.
Vstavi se naslednji del:
DEL 3A
NAČELO STATISTIČNE NEODVISNOSTI
Člen 10a
Da se zagotovi, da večstranski nadzor temelji na zanesljivih in neodvisnih statističnih podatkih, države članice zagotovijo strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov, ki je v skladu s Kodeksom ravnanja evropske statistike, kot je določen v Uredbi (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki*. To vključuje vsaj:
(a)
pregledne postopke zaposlovanja in odpuščanja, ki morajo temeljiti izključno na poklicnih merilih;
(b)
proračunska sredstva, ki morajo biti dodeljena na letni ali večletni osnovi;
(c)
datum objave ključnih statističnih podatkov, ki mora biti določen precej vnaprej.
_____
* UL L 87, 31.3.2009, str. 164.
9b.
Vstavi se naslednji člen:
Člen -11
1.
Komisija v skladu s cilji te uredbe vzdržuje redni dialog s pristojnimi organi držav članic. Komisija v ta namen zlasti izvede misije z namenom preučevanja dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in ugotovi, ali obstajajo tveganja oziroma težave, povezane s cilji te uredbe.
2.
Države članice, ki so predmet priporočil, izdanih v skladu s členoma 6(2) in 10(2) za namen spremljanja na kraju samem, lahko izvedejo okrepljeni nadzor. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in vodenje misije.
3.
Kadar je zadevna država članica država članica, katere valuta je euro, oziroma sodeluje v okviru MMT2, Komisija lahko, če se ji to zdi primerno, k udeležbi pri nadzornih misijah povabi predstavnike Evropske centralne banke.
4.
Komisija o rezultatih misije iz odstavka 2 poroča Svetu in se lahko odloči, če je primerno, da svoje ugotovitve objavi.
5.
Ko Komisija pripravlja misije za nadzor iz odstavka 2, posreduje svoje začasne ugotovitve zadevni državi članici za pripombe.
9c.
Vstavi se naslednji člen:
Člen 12a
Pregled
1.
Komisija najkasneje v treh letih po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsakih pet let objavi poročilo o uporabi te uredbe.
Poročilo med drugim oceni:
(a)
učinkovitost uredbe, zlasti če so se določbe, ki urejajo postopke odločanja, izkazale za dovolj zanesljive.
(b)
napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja gospodarskih politik in trajnostno konvergenco gospodarske učinkovitosti držav članic v skladu s PDEU.
2.
Kjer je primerno, se temu poročilu priloži predlog za spremembo te uredbe, med drugim tudi postopkov odločanja.
3.
Poročilo se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.
10.
Vsa sklicevanja na „člen 99“ se povsod v uredbi nadomestijo s sklicevanji na „člen 121“.
Člen 2
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v
Uradnem listu Evropske unije
.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V ...,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
