KONČNO
A6-0261/2006
24.7.2006
POROČILO
o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Parlament, Komisija in Svet z odgovori institucij
(2006/2001(INI))
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalec:
Alexander Stubb
PE 369.878v01-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA..... Error! Bookmark not defined.
OBRAZLOŽITEV........................................................................ Error! Bookmark not defined.
POSTOPEK................................................................................ Error! Bookmark not defined.
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Parlament, Komisija in Svet z odgovori institucij
( 2006/2001(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Parlament, Komisija in Svet, z odgovori institucij
UL C 291, 23.11.2005, str. 1. ,
– ob upoštevanju drugega pododstavka člena 248(4), člena 276(3) in člena 280(5) Pogodbe ES,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ( A6-0261/2006 ),
Spoštovanje večjezičnosti
1. meni, da je večjezičnost ena ključnih značilnosti Evropske unije, ki poudarja kulturno in jezikovno raznolikost ter zagotavlja enako obravnavanje državljanov EU;
2. meni, da večjezičnost državljanom EU zagotavlja pravico, da se z institucijami EU sporazumevajo v katerem koli uradnem jeziku, s čimer lahko uveljavljajo pravico do demokratičnega nadzora;
3. meni, da jezikovne službe institucij EU olajšujejo sporazumevanje, zaradi česar so institucije dostopne državljanom Evrope;
4. meni, da celotni stroški vseh jezikovnih služb institucij EU, tj. prevajanje in tolmačenje, predstavljajo le 1 % celotnega proračuna EU;
5. meni, da Poslovnik Evropskega parlamenta določa, da lahko poslanci govorijo v katerem koli uradnem jeziku in da je zagotovljeno tolmačenje v druge jezike; meni, da poleg tega rabo uradnih jezikov ureja tudi Kodeks o večjezičnosti, ki je bil posodobljen leta 2004;
6. meni, da je večjezičnost izraz kulturne raznolikosti EU, ki jo je treba ohraniti, zato je treba kljub naraščajočemu številu uradnih jezikov, ki sili v iskanje pragmatičnih rešitev za pripravljalna dela znotraj institucij, zagotoviti večjezičnost in tako legitimnost in raznolikost Evropske unije;
Za vse institucije
7. z zadovoljstvom pozdravlja visokokakovostno tolmačenje v institucijah EU; nadalje meni, da je potrebno visokokakovostno tolmačenje stalno vrednotiti in zagotavljati;
8. ugotavlja, da so v letu 2003 celotni stroški za tolmačenje Evropskega parlamenta znašali 57.000.000 EUR in 106.000.000 EUR za Svet, Komisijo, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in nekatere agencije;
9. je kljub temu zaskrbljen, da je v letu 2003 približno 16 % (25.900.000 EUR) celotnih stroškov za tolmačenje, ki znašajo 163.000.000 EUR, odpadlo na stroške storitev, ki so bile zagotovljene, vendar neizkoriščene, in za storitve pripravljenosti;
10. meni, da bi si Parlament, Svet in Komisija morali prizadevati za zmanjšanje „implicitnih ali eksplicitnih storitev pripravljenosti“, saj se tako 18.000.000 EUR porabi za storitve, ki so bile zagotovljene, vendar nikoli izkoriščene; ugotavlja, da bi morali biti za priložnostne seje, ki se lahko skličejo v kratkem času, na voljo rezervni tolmači;
11. poziva svojo upravo, Svet in Komisijo naj izboljšajo medinstitucionalno sodelovanje;
12. poziva tolmaški službi Parlamenta in Komisije, da si izmenjujeta tolmače in oblikujeta mešani tolmaški ekipi, da bi tako zagotovili večjo učinkovitost, ter za zadovoljevanje dejanskih potreb omogočita, da so tolmači na voljo, kjer in kadar obstaja potreba po njihovih storitvah;
13. poziva institucije, naj spodbudijo in pospešijo uporabo „lokalnih tolmačev“, če to dovoljuje jezikovna kombinacija, in poudarja, da nacionalne upravne določbe ne smejo biti ovira; ugotavlja, da je potrebno zagotoviti visokokakovostno tolmačenje;
14. meni, da bi morala Parlament in Komisija pravočasno pripraviti pregled razmerja med redno zaposlenimi tolmači in samostojnimi tolmači za posamezen jezik za razrešnico za leto 2006;
15. poziva Komisijo, naj v sodelovanju z drugimi institucijami okrepi sodelovanje z državami članicami pri usposabljanju tolmačev iz njihovih držav;
16. poziva institucije EU, naj se ponovno pogodijo o sporazumu s pomožnimi konferenčnimi tolmači (ACI) glede ureditev potovanj, nadomestil, medinstitucionalnega sodelovanja in upravne poenostavitve;
17. ugotavlja velik delež potnih stroškov in stroškov za nastanitev; poziva organizatorje sej in tolmaške službe, da zmanjšajo potne stroške in stroške za nastanitev; poziva k boljšemu sodelovanju, načrtovanju in organizaciji ureditev potovanj in nastanitev;
Za Parlament
18. pričakuje, da bo uprava Parlamenta pravočasno zagotovila oceno o povprečnih celotnih dnevnih stroških pomožnih konferenčnih tolmačev (ACI) in redno zaposlenih tolmačev za poročilo o razrešnici za leto 2005;
19. ugotavlja, da je celoten strošek tolmaškega dne v Parlamentu za skoraj 30 % večji kot na Svetu ali Komisiji; eden od razlogov je, da na sejah v Strasbourgu dela zelo malo lokalnih tolmačev, kar poveča stroške Parlamenta za tolmačenje za 13 %;
20. odklanja svoje sodelovanje pri ocenjevanju v zvezi z oblikovanjem medinstitucionalnega urada, ki bi zagotavljal tolmačenje vsem institucijam EU, saj je predsedstvo 4. septembra 2005 izjavilo, da ni združljivo z interesi Parlamenta;
21. poziva svojo upravo, naj nadaljuje s sestavljanjem smiselnih „poročil o sejah“, to je poročil vodje ekipe tolmačev o aktivni in pasivni rabi jezikov na sejah političnih skupin, odborov in delegacij, in o ugotovitvah pravočasno poroča za postopek podelitve razrešnice za leto 2005;
22. poziva svojo upravo, naj poslance ozavesti o stroških tolmačenja; sprašuje, ali izkorišča jezikovne profile poslancev na najbolj učinkovit način; poudarja, da to ne bi smelo voditi v razvrščanje uradnih jezikov EU;
23. opozarja, da morajo biti sredstva dodeljena glede na dejanske potrebe uporabnikov; v skladu s členom 1 Kodeksa o večjezičnosti z dne 19. aprila 2004;
24. poziva svojo administracijo, naj preuči, kako bi se lahko „sistem na zahtevo“ Sveta, sistem notranjega zaračunavanja Sveta Evrope ali sistem kvot UNESCA uporabil za tolmačenje v Parlamentu;
25. ugotavlja, da je bilo leta 2003 porabljenih 4.000.000 EUR za tolmaške storitve, ki so bile na voljo, vendar niso bile izkoriščene zaradi prepozno oddanih zahtev ali odpovedi; zahteva, naj se prepreči odpovedi in zahteve v zadnjem hipu; razen tega poziva tolmaške službe, naj bodo bolj prilagodljive pri načrtovanju storitev in sistemu na zahtevo;
26. poziva svoje odgovorne organe, naj prilagodijo svoj urnik zasedanj odborov, političnih skupin in plenarnih zasedanj, da bi dosegli boljše ravnovesje med potrebami in razpoložljivimi sredstvi;
o o
o
27. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču.
OBRAZLOŽITEV
Poročilo zajema le tolmaške službe in ne prevajalskih služb.
Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča: uvod
Evropsko računsko sodišče je 14. novembra 2005 Odboru za proračunski nadzor predstavilo posebno poročilo št. 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Parlament, Komisija in Svet.
Enaindvajset jezikov ima status uradnega in delovnega jezika evropskih institucij. Službe Komisije zagotavljajo tolmačenje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in nekaterim agencijam, medtem ko ima Evropski parlament svojo tolmaško službo in zagotavlja tolmačenje Evropskemu varuhu človekovih pravic, Komisiji in Evropskemu računskemu sodišču v Luxembourgu ter včasih tudi Odboru regij.
Leta 2003 je bilo skupno zagotovljenih 150.000 tolmaških dni, od katerih jih je približno 39 % zagotovil Svet, 26 % Komisija v Bruslju, 4 % Komisija v Luxembourgu in 21 % Evropski parlament.
Izračun Sodišča kaže, da so celotni stroški za tolmačenje v letu 2003 znašali:
· 57.000.000 EUR v Evropskem parlamentu in
· 106.000.000 EUR na Komisiji, Svetu, odborih in v nekaterih agencijah.
Povprečni stroški na tolmača za en tolmaški dan so v Evropskem parlamentu znašali 1.476 EUR, na Komisiji in Svetu pa 1.046 EUR.
V obdobju od leta 2000 do leta 2003 so Evropski parlament, Svet in Evropska komisija zmanjšali obseg zagotovljenih storitev tolmačenja.
Namen revizije Evropskega računskega sodišča
Namen revizije je ugotoviti, ali imajo institucije ustrezna orodja in postopke, s katerimi omogočijo, da:
1. zagotovljeno tolmačenje ne presega dejanskih potreb;
2. je mogoče zadovoljiti vse potrebe po tolmačenju;
3. je tolmačenje zagotovljeno z najnižjimi možnimi stroški;
4. je tolmačenje visokokakovostno.
1) Postopki za preprečevanje zagotavljanja tolmačenja, ki presega dejanske potrebe
Včasih zagotovljena tolmačenja presegajo dejanske potrebe.
Značaj parlamentarnega dela otežuje predvidevanje natančnih potreb po tolmačenjih v Evropskem parlamentu . Kljub temu Evropsko računsko sodišče meni, da bi si lahko v večji meri prizadevali za ugotavljanje dejanskih potreb in širjenje osveščanja o stroških.
Pred širitvijo je Svet določil zagotavljanje tolmačenja za pripravljalne organe predvsem na podlagi prakse. „Sistem na zahtevo“, ki je bil vzpostavljen 1. julija 2004, določa, da se za pripravljalne organe zagotovi aktivno ali pasivno tolmačenje le, če tako zahteva nacionalna delegacija. Delegacije lahko stroške krijejo iz dodeljenih finančnih sredstev, ki znašajo 2.000.000 EUR na jezik. 66 % neporabljenih zneskov se prenese v proračunska sredstva, odobrena za potne stroške delegatov. Svet meni, da novi pristop deluje dobro ter v celoti spoštuje načelo enakega obravnavanja vseh uradnih in delovnih jezikov.
V Komisiji Generalni direktorat za tolmačenje sprejema in obdeluje zahteve po tolmačenju centralno. Število dodeljenih aktivnih in/ali pasivnih jezikov je pogosto manjše od števila, ki je bilo prvotno zahtevano. Vseeno pa je Evropsko računsko sodišče na podlagi „tolmaških poročil o sejah“, iz katerih izhaja katere tolmaške možnosti so bile uporabljene, prišel do zaključka, da je bilo 1.750 tolmaških dni plačanih, a neizkoriščenih, kar je povzročilo nastanek stroškov v višini od 1.500.000 EUR do 2.000.000 EUR.
2) Zmožnost kritja potreb po tolmačenjih
Do začetka leta 2004 so bile zahteve za tolmačenje v zvezi z uradnimi jeziki pred širitvijo običajno izpolnjene.
Vseeno Generalni direktorat za tolmačenje med majem in decembrom 2004 ni mogel izpolniti 37 % prošenj, ki so prihajale predvsem s Sveta. Na voljo ni bilo dovolj tolmačev za nove jezike.
3) Stroški tolmačenja
Evropski parlament ni mogel priskrbeti ocen povprečnega celotnega dnevnega stroška za pomožne konferenčne tolmače in redno zaposlene tolmače.
Generalni direktorat za tolmačenje je izračunal povprečen strošek za tolmača, „ki je na razpolago“. Služba ni izračunala stroškov tolmačenja, ki je bilo dejansko izkoriščeno, niti režijskih stroškov niti pokojninskega prispevka.
Evropsko računsko Sodišče je izračunalo, da povprečni stroški za tolmaški dan, po plačilu davka in pokojninskega prispevka, znašajo 1.476 EUR za Evropski parlament in 1.046 EUR za Komisijo. Strošek celodnevne seje s tolmačenjem bi znašal pred širitvijo leta 2004 okoli 40.000 EUR in 34.500 EUR (11 jezikov), po širitvi pa 88.500 EUR in 63.000 EUR (20 jezikov) s tremi tolmači na kabino. Četrti tolmač bi stroške Evropskega parlamenta povečal na 118.000 EUR, stroške Komisije pa na 84.000 EUR.
Če bi seje lahko potekale v treh jezikih, bi se stroški v Evropskem parlamentu znižali na 8.900 EUR, v Generalnem direktoratu za tolmačenje pa na 6.300 EUR.
Leta 2003 je Evropski parlament porabil 4.000.000 EUR za storitve tolmačenja, ki so bile zagotovljene, a ostale neizkoriščene zaradi prepoznih zahtev ali odpovedi. Parlament poudarja, da so stroški samo polovični, ker lahko 70 % neizkoriščenih tolmačev prerazporedi.
Na stroške tolmačenja v Evropskem parlamentu vpliva tudi način uporabe Kodeksa o večjezičnosti. Poročevalec želi ohraniti pravico poslancev, ki jo zagotavlja Poslovnik Parlamenta; da poslanci govorijo v katerem koli uradnem jeziku in poslušajo katerikoli uradni jezik; vseeno pa bi rad z osredotočenjem na organizacijska vprašanja proučil možne izboljšave.
Svet je sam ocenil, da zajemajo plačila za odpovedane seje v letu 2003 v odhodkih za tolmačenje 2.400.000 EUR.
Zaradi „implicitnih ali eksplicitnih storitev pripravljenosti“ je Komisija porabila 4.000.000 EUR za tolmačenje, ki je bilo na razpolago, vendar ni bilo uporabljeno.
V zadnji letih se je medinstitucionalno sodelovanje izboljšalo
· z ustanovitvijo Evropskega urada za izbor osebja (EPSO);
· z uporabo skupnega izbirnega postopka in skupnega seznama akreditiranih pomožnih konferenčnih tolmačev in
· z ustanovitvijo skupnega sistema in oddelka za plačila pomožnim konferenčnim tolmačem.
4) Kakovost tolmačenja
Kakovost tolmačenja je bila običajno ocenjena kot zelo visoka.
POSTOPEK
Naslov
Odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Parlament, Komisija in Svet
Št. postopka
2006/2001(INI)
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
CONT 19.1.2006
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Alexander Stubb 12.9.2005
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Obravnava v odboru
21.2.2006
19.4.2006
19.6.2006
Datum sprejetja
13.7.2006
Izid končnega glasovanja
+
-
0
19
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Ona Juknevičienė, Edith Mastenbroek, Jan Mulder, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Alexander Stubb
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Valdis Dombrovskis, Edit Herczog, Bill Newton Dunn, Paul Rübig
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve
24.7.2006
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
