Povzetek zasedanja v Strasbourgu od 24. do 27. septembra 2007
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci so na drugem septembrskem zasedanju med drugim podprli zahteve opozicije v Burmi in obsodili nasilno ravnanje tamkajšnjih oblasti, sprejeli pa so tudi resolucijo za splošni moratorij na smrtno kazen. Osrednja razprava je bila sicer namenjena priseljevanju v Evropo . P arlament je sprejel tudi sveženj zakonodaje o železniškem prometu ter potrdil predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega tehnološkega in inovacijskega inštituta.
Predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering je na začetku zasedanja kolege spomnil na nekdanjega evropskega poslanca britanske konservativne stranke lorda Nicholasa Bethella , ki je 8. septembra v starosti 69 let umrl za Parkisonovo boleznijo in je bil leta 1988 pobudnik za ustanovitev nagrade Saharova. Bethell je bil v Evropskem parlamentu prvič od leta 1975 do 1994 in nato spet od 1999 do leta 2003. Med drugim je bil je podpredsednik odbora za politične zadeve in član več parlamentarnih odborov in delegacij.
"Bethell je odlično govoril rusko in je ob velikem osebnem tveganju večkrat obiskal takratno Sovjetsko zvezo in se med obiski spoprijateljil z oporečniki Aleksandrom Solženicinom, Andrejom Saharovom in Natanom Šaranskim. Z njimi je razpravljal, opravil intervjuje in se zavzemal za osvoboditev tistih, ki so bili v zaporih ter si na splošno prizadeval za svobodo zatiranih ljudstev. V angleščino je prevedel dve Solženicinovi knjigi ter v Evropski parlament večkrat pripeljal Natana Šaranskega in Jeleno Bonner, vdovo Andreja Saharova. Nicholas Bethell je bil prijatelj in kolega, ki je s svojim delom prepričal ter postavljal nova merila," je pokojnega poslanca opisal predsednik Pöttering . Kolege je nato pozval k minuti molka v spomin na Nicholasa Bethella ter na žrtve terorizma po svetu, saj je tik pred začetkom seje izvedel novico, da sta v eksploziji mine v Afganistanu umrla dva španska vojaka.
Ponedeljek, 24. september
Parlament je zasedanje začel z razpravo o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi nadaljeval pa z obravnavo predlogov dveh uredb in direktive s področja železniškega prometa.
Odbor za zunanje zadeve in odbor za razvoj sta ob robu plenarnega zasedanja na večerni skupni seji določila kandidate za letošnjo nagrado Saharova za svobodo misli. Kandidati so:
- Salih Mahmud Osman, sudanski odvetnik za človekove pravice;
- Ana Politkovska, umorjena ruska novinarka;
- Zeng Jinyan in Hu Jia, aktivista za človekove pravice na Kitajskem.
Torek, 25. september Dopoldne sta bili na dnevnem redu dve poročili o prestrukturiranju skupnega trga sladkorja . Na opoldanskih glasovanjih je parlament sprejel sveženj železniške zakonodaje.
Popoldne so poslanci obravnavali predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta ter poročilo o skupni zunanji politiki na področju energetike. Večerni del zasedanja pa je bil namenjen vprašanjem Svetu in Komisiji.
Sreda, 26. september Na osrednji razpravi v dopoldanskih urah se je parlament posvetil vprašanju priseljevanja v Evropi. Poslanci so po nujnem postopku posvetovanja podprli predlog Komisije za ukinitev obvezne stopnje prahe za žita za setev jeseni 2007 , sprejeli pa so tudi resolucijo o spoštovanju varnostnih standardov za igrače.
Zvečer sta bili na dnevnem redu poročili o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja ter o odgovornosti ponudnikov čezmejnih storitev. Četrtek, 27. september Zadnji dan zasedanja je parlament sprejel skupno resolucijo o razmerah v Burmi, pozval k vsesplošnemu moratoriju za smrtno kazen in potrdil izjavo o celostni strategiji za nadzor rakavih obolenj.
Poslanci so tudi podprli poročili o uporabi načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost ter o enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji.
Enominutni govori
V točki enominutni govori poslancev, ki vedno sledi otvoritvi zasedanja in je na vrsti pred drugimi točkami dnevnega reda, sta sodelovala tudi slovenski poslanec in poslanka.
Alojz Peterle (EPP-ED, SI) je kolege opozoril na nalive in poplave, ki so 18. septembra prizadeli več delov Slovenije: "Prejšnji teden je več slovenskih pokrajin hudo prizadela naravna katastrofa - vodna ujma, kakršne ne pomnimo. Življenje je izgubilo šest ljudi, materialna škoda pa znaša po prvih ocenah najmanj 200 milijonov evrov. V prizadetih krajih so se ljudje lotili obnove, pomaga vlada in veliko prostovoljcev. Obseg škode pa je tak, da upravičeno računamo tudi na solidarnost Evropske zveze. Vesel sem, da je Evropska komisija glede pomoči že napovedala dolžno pozornost. Hvala lepa tudi za vašo pozornost."
Ljudmila Novak (EPP-ED, SI) pa se je v svojem govoru posvetila dvojezičnemu šolstvu za pripadnike slovenske manjšine v sosednjih državah: "Večkrat sem že opozorila na probleme slovenske manjšine v Italiji in Avstriji, tokrat pa pozdravljam aktivnosti italijanske vlade v zadnjem letu, ki so namenjene izvajanju zaščitnega zakona za slovensko manjšino. To je oblikovanje seznama 32 občin v Furlaniji - Julijski krajini in podpora izgradnji slovenske šole v Špetru in Beneški Sloveniji. Ta ukrepa bosta olajšala življenje slovenske manjšine v Italiji in izpolnila vsaj del njenih pravic in potreb. Pozivam pa tudi avstrijsko vlado in avstrijske kolege v Evropskem parlamentu, da naredijo vse, da bo tudi Avstrija v čim krajšem času pričela v popolnosti izvajati 7. člen avstrijske državne pogodbe. Še posebej izpostavljam 3. odstavek, ki slovenski manjšini na načelni ravni zagotavlja pravico do dvojezičnih topografskih napisov. To bo prispevalo k sožitju in k še boljšim odnosom med državami in tudi odnosom v EU."
Povzetek plenarnega zasedanja v Strasbougu - Zvočni posnetek (mp3, v angleščini)
20070823BRI09775
SL
1
A
/eplive/public/multimediaav_page/11040-20071001MAV11039-AUDIO/default_sl.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Evropski poslanci podpirajo protestnike v Burmi
2007-10-01 - 13:57
V četrtek je Evropski parlament s prepričljivo večino - 563 glasovi za, 3 proti in 4 vzdržani glasovi - sprejel skupno resolucijo v podporo protestnikom v Burmi. Poslanci obsojajo nasilen odziv vojaških oblasti na proteste in pozivajo mednarodno skupnost, naj proti režimu uvede usmerjene gospodarske sankcije. Na čelu množičnega vala miroljubnih demonstracij proti represivni vojaški hunti v Burmi je zveza vseh burmanskih budističnih menihov, ki zahteva svobodo za Aung San Su Či (ki je Nobelova nagrajenka za mir in dobitnica nagrade Saharova za svobodo misli) in druge politične zapornike. V glavnem mestu države Rangunu je vojska nasilno ukrepala proti menihom, jih več sto aretirala, v spopadih pa so bile po še nepopolnih podatkih ubite štiri osebe. Obsodba burmanskega režima Evropski parlament pozdravlja pogumno dejanje burmanskih menihov in desettisočev drugih miroljubnih demonstrantov, ki so se soočili s protidemokratičnim in represivnim režimom v Burmi ter odločno obsoja nasilno ukrepanje oblasti. Poslanci izražajo zgroženost zaradi pobojev miroljubnih protestnikov in zahtevajo, da se pripadniki varnostnih sil vrnejo v vojašnice ter podpirajo legitimnost zahtev opozicije. Parlament poziva k napotitvi mednarodne nujne medicinske pomoči za ranjence in zahteva izpustitev vseh aretiranih protestnikov ter drugih političnih zapornikov, med katerimi je voditeljica opozicije Aung San Su Či Parlamentarci še pozivajo, naj se v državi ustavi nelegitimni ustavni proces, ki se sedaj odvija, nadomesti pa ga je treba s popolnoma reprezentančno nacionalno konvencijo, ki bo vključevala Nacionalno ligo za demokracijo in druge politične stranke ter skupine. Poziv Kitajski naj podpre obsodbo režima Evropski parlament je kritičen do Kitajske, ki je preprečila izglasovanje izjave Varnostnega sveta ZN, ki bi obsodila uporabo sile proti miroljubnim protestnikom in tako preprečila ukrepe mednarodne skupnosti. Poslanci pozivajo Varnostni svet, naj generalnega sekretarja ZN pooblasti za ukrepe, ki bodo Burmi pomagali do nacionalne sprave in omogočili prehod v demokracijo. EU naj prevzame vodilno vlogo pri uvajanju sankcij Parlament poziva Svet EU, naj se nujno poveže z Združenimi državami Amerike, državami Aseana in drugimi akterji mednarodne skupnosti, da bi pripravili usklajen sklop dodatnih ukrepov, vključno z usmerjenimi gospodarskimi sankcijami, ki bi jih sprejeli proti burmanskemu režimu Na koncu poslanci še prosijo Evropsko komisijo, naj poskrbi za potrebna sredstva znotraj instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno podprla gibanje za demokracijo in nevladne organizacije, ki delujejo v smeri krepitve dobrega upravljanja v Burmi. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o Burmi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0420 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Parlament poziva k vsesplošnemu moratoriju za smrtno kazen
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci so v četrtek s 504 glasovi za, 45 proti in 14 vzdržanimi glasovi sprejeli resolucijo, s katero predsedstvo Unije vnovič pozivajo, naj generalni skupščini Združenih narodov predloži besedilo resolucije o vsesplošnemu moratoriju za smrtno kazen, ki naj bo ključni korak na poti k odpravi te kazni po vsem svetu. Parlamentarci so tudi izrazili vso podporo institucijam EU in državam članicam, da skupaj s Svetom Evrope 10. oktober razglasijo za evropski dan proti smrtni kazni. Parlament obžaluje pomanjkanje enotnosti v Svetu glede tega vprašanja (Poljska je blokirala sprejem odločitve) in poziva prihodnjo poljsko vlado, naj v celoti podpre to pobudo, ki je odraz osnovnih vrednot Evropske unije. Poslanci so letos že dvakrat - februarja in aprila - pozvali predsedstvo Sveta EU, naj vloži besedilo o mednarodnem moratoriju za smrtno kazen, ki naj se pošlje generalni skupščini Združenih narodov, saj bi tak poziv pomenil jasno politično odločitev za odpravo smrtne kazni v vseh državah sveta. Izjavo o smrtni kazni, ki jo je Evropska unija predstavila generalni skupščini Združenih narodov 19. decembra 2006, je doslej podpisalo že 95 držav z vseh geografskih območij, sedanji generalni skupščini pa doslej ni bila predložena nobena resolucija. Resolucijo o moratoriju bi morale članice EU predstaviti na otvoritvi 62. generalne skupščine Združenih narodov pod tematiko "človekove pravice", saj bi le tako lahko bila sprejeta pred koncem tega leta. Parlament tudi poziva predsedstvo EU, naj spodbudi preostale države, ki niso podpisale in ratificirale drugega izbirnega protokola k mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, pa tudi tiste države članice, ki niso podpisale protokola št. 13 o smrtni kazni Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic, naj to storijo. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o vsesplošnem moratoriju na smrtno kazen
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0418 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Promet
Tretji sveženj zakonodaje o železniškem prometu
2007-10-01 - 13:57
Evropski parlament je v torek z veliko večino sprejel dve direktivi in uredbo o spremembah skupne zakonodaje na področju železniškega prometa. Z novimi predpisi naj bi prevozniki potnikom zagotovili več pravic, predvideno pa je tudi odprtje omrežij za mednarodni promet in uvedba evropskega dovoljenja za strojevodje. Svet EU in parlament sta do soglasja o predlogu nove zakonodaje prišla šele v spravnem postopku, v tokratni obravnavi pa ni bilo dodatnih dopolnil, zato bo zakonodaja lahko kmalu stopila v veljavo. Razvoj evropskih železnic Z novo direktivo - poročilo o predlogu je pripravil Georg JARZEMBOWSKI (EPP-ED, DE) , parlament pa ga je sprejel s 541 glasovi za, 66 proti in 20 vzdržanimi glasovi - je predvideno, da naj bi se železniška omrežja v EU odprla za mednarodni potniški promet do 1. januarja 2010 , kar naj bi povečalo konkurenčnost na trgu ter s tem posledično tudi višjo raven storitev za potnike. Poročevalec je v ponedeljkovi razpravi izrazil pričakovanje, da bodo "železniška podjetja izkoristila priložnost in potnikom ponudila ugodne storitve, ki bodo konkurenčne letalskemu prevozu. Le tako lahko pričakujemo vnovično oživitev mednarodnega železniškega prevoza v Uniji, kar bo pozitivno vplivalo tudi na okolje". Odprtje omrežij pomeni, da bi imeli pri izvajanju mednarodnih storitev prevozniki pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici. To pa še ni odprtje trga domačih storitev potniškega prometa: direktiva namreč govori o pomožnih postankih na mednarodni progi in dostopu za storitve, katerih glavni namen je prevoz potnikov na mednarodnem potovanju. Izjema ostaja za države članice, kjer delež mednarodnega potniškega prometa predstavlja več kot polovico realizacije prevoznikov - tam naj bi se omrežja odprla s 1. januarjem 2012. Najkasneje v dveh letih po začetku veljavnosti direktive (torej prav tako do leta 2012) bo morala Komisija tudi pripraviti oceno stanja in predloge za morebitno odpiranje trga tudi za domače storitve. Potrdila za strojevodje Direktiva o izdajanju potrdil za upravljanje lokomotiv in vlakov uvaja evropsko dovoljenje za opravljanje teh poklicev. Sestavljeno bo iz dveh delov: evropskega dovoljenja (dokazila o osnovni izobrazbi, splošni strokovni usposobljenosti ter zdravstveni sposobnosti) in usklajenega dopolnilnega spričevala. Zakonodaja tudi določa pristojnosti in odgovornosti glede usposabljanja, ocenjevanja in priznavanja kvalifikacij strojevodij in članov vlakovnega osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z varnostjo. Poročevalec Gilles SAVARY (PSE, FR) je v pogajanjih s Svetom EU dosegel, da direktiva velja tudi za spričevala vlakovnega osebja in ne le za strojevodje. Komisija pa bo morala najkasneje v dveh letih in pol pripraviti poročilo o osebju, ki opravlja naloge v zvezi z varnostjo. Poslanec je prepričan, da je "sporazum o novi uredbi primer uspešnega socialnega dialoga na evropski ravni ter socialne medoperabilnosti za vse, ne le za strojevodje." Odškodnine za zamude v potniškem prometu Uredba o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu bo po zaslugi parlamenta ob koncu leta 2009 veljala tudi za notranji promet. Poročevalec Dirk STERCKX (ALDE, BE) je namreč vztrajal, da je bil prvotni predlog Komisije preveč omejen, ker bi veljal le za potnike v mednarodnem prometu - nesmiselno bi bilo pripraviti uredbo, ki bi veljala le za 5 odstotkov potnikov, večine na notranjih progah pa sploh ne bi upoštevala. Nova zakonodaja se bo tako uporabljala za vsa potovanja in storitve v železniškem prometu, vsi potniki pa bodo morali imeti določene osnovne pravice, ki bodo na primer zajemale odgovornost podjetij za potnike in njihovo prtljago ter prevoz invalidov. Uredba določa pravila o dostopu za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja, tudi za postaje brez osebja in uvaja splošno odgovornost železniških podjetij v primeru smrti ali poškodbe potnikov ter določa najnižje zavarovalne stopnje. Upravljavci postaj in železniških podjetij morajo potnike obvestiti o njihovih pravicah, med drugim pa bodo morali vsi vlaki imeti poseben prostor za prevoz otroških vozičkov, invalidskih vozičkov, koles in športne opreme. Potniki bodo za zamude pri vožnji z vlakom, če bo zanje kriv prevoznik, lahko upravičeni do naslednjih odškodnin: - vsaj četrtina cene vozovnice za zamudo 60 minut ali več; - vsaj polovica cene vozovnice za zamudo 120 minut ali več. Države članice bodo lahko nacionalne medkrajevne storitve izključile iz drugih določb uredbe za začetno dobo pet let, kar lahko naknadno dvakrat podaljšajo za dobo do pet let - skupno 15 let. Razen splošno veljavnih osnovnih pravic pa bodo države lahko dodelile časovno neopredeljeno izjemo za mestne, primestne in regionalne storitve. Uredba še določa, da bodo morala železniška podjetja opredeliti merila kakovosti storitev in objaviti letna poročila o doseženi kakovosti storitev. Poročila bodo morala objaviti na svojih spletnih straneh, dostopna pa bodo tudi na spletni strani Evropske agencije za železniški promet. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti in naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0401 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0402 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0403 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Energija
Časovni načrt za obnovljivo energijo
2007-10-01 - 13:57
Poročilo na lastno pobudo poslanke Britte THOMSEN (PES, DK) iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko, poziva Komisijo, naj do konca leta predstavi zakonski predlog, ki bo postavil jasne in realne zavezujoče cilje za uporabo obnovljivih virov energije v sektorjih električne energije, prometa ter ogrevanja in hlajenja. Parlament poudarja pomen priprave in izvajanja akcijskih načrtov za obnovljive vire energije na ravni Unije in nacionalni ravni ter poudarja, da morajo prispevati k resnično skupni evropski energetski politiki. Poslanci ob tem obžalujejo, da se regionalni in lokalni organi oblasti v EU še vedno premalo zanimajo za izkoriščanje in uporabo obnovljivih virov energije ter dejstvo, da cilj EU, to je 12-odstotni delež obnovljive energije v mešanici energetskih virov do leta 2010, zelo verjetno ne bo izpolnjen. Parlamentarci Komisijo kljub temu pozivajo, naj zagotovi, da bo prihodnji zakonodajni predlog o obnovljivih virih energije vključeval učinkovite ukrepe za spodbujanje obnovljive električne energije, da bi se njen delež v EU s sedanje ravni do leta 2020 vsaj podvojil. Parlament za zgled navaja svoja prizadevanja: za lastno uporabo električne energije je namreč Evropski parlament prešel na obnovljive vire energije, in poziva ostale institucije EU, naj storijo enako. Vetrna energija in biomasa Poslanci poudarjajo velik razvojni potencial energije vetra na morju in pomemben prispevek, ki ga lahko ima za neodvisnost Evrope od uvoza energije ter za varstvo podnebja. Ob tem pa opozarjajo, da bodo potrebna še velika prizadevanja za razvoj tega potenciala v celoti, zato poziva Komisijo, naj oblikuje akcijski načrt za energijo vetra na morju, ki bo vključeval učinkovit evropski pristop do tehnologije in spodbujal močnejše medsebojno povezovanje. Parlament še poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za predelavo biomase v plin, saj je lahko biomasa izhodna surovina za proizvodnjo sintetičnih tekočih goriv (utekočinjenje) za uporabo v vozilih. Ogrevanje in hlajenje Po mnenju parlamentarcev ponuja sektor ogrevanja in hlajenja edinstveno priložnost za uporabo ne le obnovljivih virov, ampak tudi presežne toplote, ki nastane pri proizvodnji električne energije, v industriji in pri sežiganju odpadkov, ter s tem zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in omejevanje emisij CO 2 . Poslanci zato pozivajo Komisijo, naj predlog za okvirno direktivo o obnovljivih virih energije vključuje učinkovite ukrepe za spodbujanje obnovljivega ogrevanja in hlajenja, da bi se njun delež v EU s sedanje ravni približno 10 odstotkov vsaj podvojil do leta 2020. Promet in biogoriva Parlament sicer pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje biogoriv in drugih obnovljivih virov energije v prometu z uvedbo zavezujočega cilja 10 odstotkov, vendar le, če je dokazljivo, da se ta goriva proizvajajo na trajnosten način. Trajnostna uporaba biogoriv bi tudi zmanjšala tako odvisnost od nafte kakor tudi izpuste CO 2 v prometu, vendar je treba pri tem poiskati ustrezno ravnotežje med proizvodnjo živil in energije. V ponedeljkovi razpravi o poročilu je sodelovala tudi slovenska poslanka Romana Jordan Cizelj (EPP-ED, SI) . Poudarila je pomen obnovljivih virov energije, ki zagotavljajo raznovrstnost ter zmanjšujejo uvozno odvisnost, obenem pa ne povzročajo neposrednih izpustov toplogrednih plinov: "Obnovljivi viri energije so v Evropi že nekaj časa 'hit': obnovljivi viri so tema, ki prinaša politične točke. Njihov pomen za nadaljnji družbeni razvoj podpiramo politiki, gospodarstveniki, znanstveniki, energetiki, pa tudi prebivalci, ki se sicer strokovno ne ukvarjajo niti s področjem energetike, niti s področjem varstva okolja. A v skupni energetski mešanici delež obnovljivih virov le počasi narašča. Zakaj? Smo morda politiki premalo zavzeti? Menim, da ne, saj predstavlja ravno področje obnovljivih virov večji delež evropskih zakonodajnih dokumentov s področja energije. Menim pa, da smo pri vzpostavljanju ustreznega okvira poudarili tehnični in nadzorni vidik, zanemarili pa ekonomski vidik ter celovito oceno. Menim, da obnovljivih virov ne smemo obravnavati ločeno. Skupaj z ostalimi viri energije moramo ovrednotiti njihove prednosti in slabosti. Upoštevati moramo njihov doprinos k raznovrstnosti energetske mešanice, k zanesljivi dobavi energije, k zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov ter k oblikovanju na znanju temelječe družbe. Ovrednotiti moramo potrebne dodatne raziskave in razvoj. Naš dosedanji tehnični pristop pa moramo nadgraditi še z makroekonomsko oceno. Pri odločitvi za določeno investicijo je namreč pomemben dejavnik, kako velik je finančni vložek, da izpustimo v okolje, na primer, eno tono ogljika manj. Dokler ne bomo našega klasičnega pristopa pri oblikovanju politik nadgradili še z ustrezno primerjalno analizo stroškov, pri oblikovanju energetskih in okoljskih politik ne bomo dosegli želenih rezultatov. V tem primeru, primeru celovite analize, pa se bodo pregrade med različnimi viri energije podrle, saj bo štela le raznolika, trajnostna, energetska mešanica." Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0406 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Koordinacija zunanjih odnosov na področju energetike
2007-10-01 - 13:57
Po mnenju parlamenta bi morala biti Pogodba o energetski listini temelj skupne evropske zunanje energetske politike, poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil predsednik odbora za zunanje zadeve Jacek SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL) pa se zavzema tudi za skupno evropsko zunanjo energetsko politiko ter imenovanje posebnega predstavnika EU za to področje. Dokument, ki so ga poslanci v sredo sprejeli s 553 glasovi za, 103 proti in 27 vzdržanimi glasovi , poziva Svet EU in države članice, da naj oblikujejo učinkovit solidarnostni mehanizem za odziv v primeru motenj oskrbe, vključno z ukrepi za učinkovito uporabo sistemov opozarjanja in postavitev povezujoče infrastrukture EU za primer energetske krize, zlasti za plin in elektriko. Parlament tudi predlaga, da bi se po začetku veljavnosti prenovljene pogodbe s privolitvijo Sveta in Komisije imenoval posebni predstavnik za zunanjo energetsko politiko. Ta bi imel dvojno vlogo (bil bi član tako Sveta kot Komisije) in bi bil podrejen visokemu predstavniku EU za zunanjo in varnostno politiko. Odgovoren bi bil za usklajevanje vseh politik, povezanih s skupno zunanjo energetsko politiko EU in bi pomagal okrepiti evropsko sposobnost za zaščito interesov varne oskrbe v pogajanjih z zunanjimi partnerji. Diverzifikacija in učinkovitost Skupna evropska zunanja energetska politika, ki bi temeljila na solidarnosti, diverzifikaciji in spodbujanju trajnosti, je po mnenju poslancev nujna, da EU ostane vodilna v svetovnem boju proti podnebnim spremembam. Unija bi morala v zunanjih odnosih spodbujati energetsko učinkovitost, varčevanje z energijo ter čiste in obnovljive vire energije. Skupna politika naj bi obsegala varno oskrbo, tranzit in naložbe. Komisija in države članice bi morale po mnenju poslancev na najvišji politični ravni dejavno izvajati politiko za diverzifikacijo virov oskrbe z naravnim plinom, eden izmed glavnih ciljev EU pa naj bi bila varnost oskrbe po dostopnih in predvidljivih cenah. Unija si mora še naprej prizadevati za raziskovalna in razvojna partnerstva z glavnimi državami potrošnicami in državami tranzita zunaj EU, za rešitev vprašanja segrevanja ozračja ter razvoj nadomestnih in obnovljivih energetskih virov. Pri okrepljenem energetskem sodelovanju je treba posebej upoštevati razvoj tehnologij energetske učinkovitosti in spodbujanje skupne proizvodnje toplote in energije iz obnovljivih virov ter trajnostne proizvodnje in uporabe biomase. Tuji dobavitelji in naložbe Razmere v državah članicah glede mešanice energetskih virov, odvisnosti od uvoza in infrastrukture so zelo različne. Parlament ob tem podpira vsa prizadevanja, za odpravo sedanje odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev, infrastrukturnih omejitev, virov energije z visoko vsebnostjo ogljika in uvoza iz držav, ki vztrajno kršijo določbe listine ZN. Zunanja energetska politika naj bi tudi prispevala k spodbujanju in uresničevanju vrednot in interesov Evropske unije ter glavnih ciljev njene zunanje politike, ki so varovanje miru ter utrjevanje pomena človekovih pravic, demokracije in pravne države. Parlament podpira namero Komisije, da sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nenadzorovanih vlaganj tujih državnih podjetij v energetski sektor, še posebej v plinska in električna omrežja. Glede Rusije poslanci opozarjajo na dejstvo, da lahko partnerstvo med EU in to državo na področju energije temelji le na načelu nediskriminacije, pravične obravnave in enakih pogojev dostopa na trg. Rusija bi morala tudi ratificirati Evropsko energetsko listino, ob tem pa je potrebno, da se EU v okviru novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Moskvo pogodi o uradnem okvirnem dokumentu o odnosih na področju energetike. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o zunanjih odnosih na področju energetike
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0413 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Priseljevanje
Zakonito priseljevanje in boj proti nezakonitim migracijam
2007-10-01 - 13:57
V osrednji razpravi plenarnega zasedanja sta portugalski minister za evropske zadeve Manuel Lobo Antunes in evropski komisar za pravosodje Franco Frattini poslancem predstavila stališča in ukrepe za boj proti nezakonitemu priseljevanju v Evropo. Parlament je sprejel tudi dve poročili o tej temi: predloge za usmerjanje zakonitega priseljevanja ter ukrepe za zmanjšanje nezakonitih migracij. Italijanska poslanka Lili GRUBER (PES, IT) v svojem poročilu na lastno pobudo (parlament ga je potrdil s 557 glasovi za, 101 proti in 22 vzdržanimi glasovi ) vztraja, da se nezakonitega priseljevanja ne bo moglo uspešno zajeziti vse dotlej, dokler EU ne bo drugače opredelila svoje politike zakonitega priseljevanja, saj sta pojava tesno povezana. Po podatkih Eurostata v 27 državah članicah Evropske unije zakonito prebiva približno 18,5 milijona državljanov tretjih držav, medtem ko v drugih državah članicah prebiva skoraj 9 milijonov državljanov Unije. Zaradi staranja in demografskih sprememb bo treba ponovno opredeliti politike priseljevanja, saj glede na trenutno in prihodnje stanje na trgih dela v EU obstaja potreba po dobro urejenem zakonitem priseljevanju - po podatkih Eurostata bo v Evropi do leta 2050 za več kot 50 milijonov manj delovno aktivnih prebivalcev. Celovit in dosleden dostop do priseljevanja pa je treba oblikovati na evropski ravni, saj sprememba politike priseljevanja v eni državi članici vpliva na migracijske tokove in razvoj v drugih državah članicah. Parlament ugotavlja, da preveč restriktivne možnosti za zakonito vstopanje v Evropsko unijo posredno spodbujajo nedovoljeno priseljevanje, zato bi nove možnosti zakonitega priseljevanja prispevale k boju proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi. Poslanci ob tem podpirajo namero Komisije, da opredeli pogoje vstopa in bivanja za izbrane kategorije ekonomskih priseljencev, tudi nekvalificiranih ali slabo kvalificiranih delavcev. Parlamentarci pozdravljajo sporočilo Komisije o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državam. Menijo, da je treba odpraviti škodljive učinke bega možganov in nasprotno spodbujati tako imenovano "kroženje možganov". Podpirajo tudi uvedbo delovnega dovoljenja EU (modre izkaznice), ki bi olajšala prosto gibanje "možganov" v Evropi in premestitve zaposlenih znotraj multinacionalk. Komisar Frattini naj bi predlog Komisije o modri izkaznici predstavil na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 23. oktobra. Poročilo še poudarja, da imajo mediji, zlasti evropski ponudniki javnih televizijskih in radijskih storitev, posebno odgovornost pri širjenju prave podobe priseljevanja in odpravljanju stereotipov. Prednostne naloge v boju proti nezakonitemu priseljevanju Poslanec Javier MORENO SÁNCHEZ (PES, ES) pa v svojem poročilu (parlament ga je sprejel s 418 glasovi za, 81 proti in 8 vzdržanimi glasovi ) med drugim poudarja, da se nezakonitih priseljencev ne sme enačiti s storilci kaznivih dejanj, saj mnogi med njimi tvegajo svoje življenje, da bi v Evropi našli svobodo in sredstva za preživetje. Po nepopolnih ocenah se število državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Evropski uniji, giblje med 4,5 in 8 milijonov, številni od teh nezakonitih priseljencev pa so v EU vstopili zakonito in nato prenehali izpolnjevati vstopne pogoje. Parlament ugotavlja, da je treba znotraj Unije izboljšati kakovost in skladnost razpoložljivih statističnih podatkov. Parlamentarci poudarjajo svoje odločno nasprotovanje zamisli o ustanovitvi sprejemnih centrov ali centrov za pridržanje za nezakonite priseljence ali prosilce za azil zunaj meja Unije in v regijah izvora priseljencev. Poslanci so tudi pretreseni zaradi nečloveških pogojev v različnih centrih za pridržanje migrantov in prosilcev za azil, ki so jih obiskali v EU, zato države članice pozivajo, naj z zagotavljanjem preventivnih ukrepov in nudenjem zdravniške oskrbe v svojih politikah preseljevanja zagotovijo visoko stopnjo zdravstvenega varstva priseljencev. Boj proti trgovini z ljudmi Parlament je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti tako boju proti trgovini z ljudmi kot tistim, ki so njene žrtve, zlasti ranljivim osebam, ženskam in mladoletnikom, pri čemer mora postati boj proti trgovcem z ljudmi prednostna naloga Unije. Poslanci zato pozdravljajo akcijski načrt Komisije v zvezi s tem in poudarjajo, da bi moral načrt upoštevati potrebo po sodelovanju z državami izvora in tranzita. Obravnavanje odobritev Številne države so najavile ali začele izvajati postopek odobritev, kar je njihova diskrecijska pravica, vendar je to pogosto le znak pomanjkanja ustreznih ukrepov za obravnavanje pojava. Masovna ureditev statusa nezakonitih priseljencev bi morala biti enkratno dejanje, saj ne odpravi resničnih vzrokov težav. Poslanci se tudi zavedajo, da sprememba politike priseljevanja v eni državi članici lahko vpliva na migracijske tokove in razvoj v drugih članicah. Države EU bi zato morale v skladu z načeloma lojalnega sodelovanja in medsebojne solidarnosti pri izmenjavi informacij uporabljati vzajemni informacijski sistem, ki je začel delovati leta 2007. Frontex Parlament na koncu še ugotavlja, da mora agencija za nadzor zunanjih meja Frontex prejeti potrebna sredstva za svoje delovanje in močno obžaluje dejstvo, da nekatere države članice niso držale svoje obljube ter njegovih dejavnosti niso podprle z logističnimi sredstvi in kadri. Tako so ob migracijskih tokovih z afriške celine proti Evropi južne države članice na zunanjih mejah Unije, zlasti manjše, kot sta Malta in Ciper, zdaj nesorazmerno obremenjene, kar zahteva okrepitev ukrepov za skupno upravljanje zunanjih meja. Povzetki z razprave Portugalski minister Manuel Lobo Antunes je poslancem razložil, da Svet EU svoj globalni pristop do vprašanj zakonitega in nezakonitega priseljevanja (sprejet konec leta 2006) prilagaja glede na razvoj dogodkov, še posebej na južnih mejah Unije. Junija letos je bil pristop tako razširjen na okrepitev odnosov s sosednjimi in tretjimi državami, kar je posebnega pomena v boju proti nezakonitemu priseljevanju. Minister Lobo Antunes je zagotovil, da agencija Frontex za nadzor zunanjih meja EU uspešno deluje, potem ko je Malta predstavila dodatne predloge, pa tudi izvaja nujne ukrepe za nadgraditev veljavnih sporazumov o dvostranski pomoči članicam, ki se morajo spopadati z migracijskimi pritiski, ter o vračanju priseljencev v države izvora. Svet EU preučuje predlog direktive, ki ga je Komisija predstavila maja letos, o boju proti nezakonitemu zaposlovanju priseljencev. Svet prav tako preučuje predlog o enotnem dovoljenju za bivanje za zakonite priseljence in predlog posebnega delovnega dovoljenja, s katerim bi omogočili prost pretok visokokvalificiranih delavcev znotraj skupnega trga. Evropski komisar za pravosodje Franco Frattini je tudi poudaril pomen globalnega pristopa in dodal, da je "varnostni pristop", ki zajema nadzor na odprtem morju z uporabo vojne mornarice, lahko samo del rešitve. Komisar se strinja, da Evropa rabi priseljence ne le zaradi staranja prebivalstva, ampak tudi za povečanje konkurenčnosti gospodarstva. Svobodna migracija znotraj EU sicer še ni realnost, glede demografske slike pa bilo treba spodbujati rodnost. Med praktičnimi rešitvami Frattini predlaga uvedbo "modre izkaznice", ki naj bi spodbudila krožno migracijo in bi lahko bila ustrezen evropski odgovor za zadostitev potreb po visokokvalificiranih delavcih, pri čemer ne bi smeli povečati "bega možganov" iz tretjih držav. Zakonodaja o enotnih pravicah ekonomskih priseljencev ter enotnem dovoljenju za delo in bivanje je v pripravi, prihodnje leto pa naj bi Komisija predstavila tudi predloge zakonodaje o sezonskih delavcih ter za lažje gibanje zaposlenih priseljencev med podružnicami podjetja-delodajalca v več državah. Na koncu je komisar Frattini še dodal, da je Frontex poleti rešil iz morja več kot 1200 ljudi, ter zaključil, da bo Evropa vprašanje priseljevanja verjetno reševala še vrsto let. Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Spoštovanje človekovega življenja ostaja osnovno pri ustvarjanju politike priseljevanja. Zajeziti tokove priseljevanja ostaja naša dolžnost, ob upoštevanju naše sposobnosti da jih sprejmemo, naše zavezanosti boju proti rasizmu, nestrpnosti in ksenofobiji. Za uspešno politiko priseljevanja je potreben pristop, ki temelji na spoštovanju človeka, pa tudi na realizmu in zakonitosti. Ko govorimo o priseljevanju, je potrebno razlikovati prosilce za azil, začasne begunce in ekonomske migrante. Slednji so najštevilčnejši in tudi tu moramo razlikovati med nezakonitimi priseljenci, ki so v pristojnosti EU, ter zakonitimi, kar je pristojnost držav članic. Glede nezakonitega priseljevanja podpiramo stroge ukrepe. Evropa mora prevzeti odgovornost in se boriti proti mafiji, ki trguje s človeško nesrečo. (...) Države članice so glede migracijskih tokov v neenakem položaju, najbolj so prizadete države na jugu in z njimi moramo biti solidarni. Če je potrebno reagirati na zunanjih mejah, se je potrebno mobilizirati tudi v notranjosti evropskega prostora. (...) EU mora, ob najstrožjem spoštovanju človekovih pravic, olajšati organizacijo vračanja nezakonitih priseljencev. V kolikor temu ni tako, to stanje nezakonitim priseljencev daje lažno upanje, da bo njihov status slej ko prej legaliziran. Z zadovoljstvom pozdravljamo predlog Komisije o kaznovanju delodajalcev, ki zaposlujejo nezakonite priseljence." Claudio FAVA (PES, IT): "Začel bi s podobo - ki smo ji priča že več mesecev - slika 40 obupancev, ki so 48 ur viseli na mreži z ladje sredi Sredozemlja. Zdi se, da je bil pomembnejši ulov kot človeška življenja. Komisija pravi, da rabimo celovit, a nov, drugačen pristop k priseljevanju, potrebna je uravnoteženost, solidarnost in razprava brez tabujev. Priseljevanje ne sme biti le vprašanje varnosti, gre za evropski izziv, s katerim smo soočeni, zadeva integracijo, socialni razvoj. (...) Rad bi spomnil na tri osnovna načela: najbolj učinkovit način preprečevanja nezakonitega priseljevanja je odpreti kanale zakonitega priseljevanja. Gre za recipročnost pravic in dolžnosti priseljencev in držav, ki jih sprejmejo. Ko gre za nezakonito priseljevanje, je treba vzpostaviti solidarnost med državami, problem ne zadeva le sredozemskih držav, ampak vse. Vzpostaviti je treba ustrezne pogoje v matičnih državah, odpraviti razloge, zaradi katerih ti ljudje bežijo. " Graham WATSON (ALDE, UK): "Vsaka človeška tragedija, ki smo ji bili priča, je v naši politični skupini postavljala vprašanje, koliko ljudi mora še umreti preden bodo naše vlade uvidele, da zapiranje dvižnega mostu trdnjave Evrope ne služi ničemur? Upravljanje migracije je tako v našem interesu kot v interesu tistih, ki želijo doseči naše obale in so za to pripravljeni tudi umreti. Potrebujemo politiko, ki ne bo nastala zaradi strahu. Treba se je soočiti z dejstvi. Prvič: Evropa bo v prihodnjih 20 letih izgubila 20 milijonov delavcev, gre za delavce, ki plačujejo davke, s katerimi servisiramo naše državljane. Drugič: nacionalne vlade zavračajo ljudi, ki jih Evropa potrebuje, če želimo biti konkurenčni in preživeti na globaliziranem trgu; 85 odstotkov najboljših možganov nam zbeži v ZDA ali Avstralijo, naveličani naše birokracije in ovir za prosti pretok. Tretjič: med priseljenci, ki pridejo v Evropo, so le trije od dvajsetih usposobljeni; večina pa je neusposobljenih, brez lastnine in obupanih. Predlog je uperjen le na del problema. Zamisel o modri izkaznici ima vrzeli - ne omenja, denimo, da potrebujemo delavce v sektorjih turizma in gostinstva, kmetijstva, zdravstva. Poleg tega pa moramo zagotoviti prost pretok teh oseb, da lahko delajo v drugih evropskih državah." Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT): "Že obstajajo direktive, druge so v pripravi, pravi problem pa je, kako nezakonito priseljevanje nadzorovati. Nadzor mora ohraniti soobstoj in zagotoviti spoštovanje zakonov v državah članicah. Hkrati pa vidimo primere v Nemčiji in Italiji, kjer so sodniki razsodili, da ni možno sprožiti postopka proti staršem deklic, ki jih zapirajo v hiše, ali zavrnili zahteve žensk za ločitev zaradi nasilja v družini, češ da je to je del običajev, praks, navad v državah izvora priseljencev. To je resen problem tudi v luči predvidene reforme pogodb, ki predvideva uvedbo skupne politike priseljevanja, vendar pa obenem potrebujemo takojšno skupno politiko boja proti nezakonitemu priseljevanju." Jean LAMBERT (Zeleni/EFA, UK): "Veseli nas, da smo končno priznali kompleksnost problema in potrebo po skupnem pristopu. Migracija je del življenja. Tudi številni evropski državljani skušajo ubrati pot, da bi bolje zaslužili, pridobili nova znanja in druge koristi, prav tako kot tisti, ki prihajajo na primer iz Afrike. Pozdravljamo skupni pristop za vse skupine priseljencev, saj če bi to ocenjevali s sektorskega pristopa, bi vse še bolj zapletli z različnimi pravicami za različne vrste delavcev. (...) Globalizacija je migracije pospešila in strinjam se s tistimi, ki pravijo, da je potrebno spremeniti naša trgovinska pravila - če boste vzeli naše ribe, morate vzeti tudi naše ribiče (...) Obravnavati je treba tudi zaposlovanje - enake pravice, enako plačilo, dobre inšpekcije, kar koristi vsem delavcem. Če nas skrbi beg možganov, je treba oceniti tudi naše ukrepe, da bi svoje visokoizobražene delavce zadržali. Pri privabljanju teh pa ne gre le za vprašanje prostega pretoka, ampak za rasizem in ksenofobije, ki številne odvrača od prihoda v Evropo." Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT): "Ljudi kriminaliziramo, govorimo o invazijah, o zavračanju, o represivnih politikah, zdaj pa končno vendarle tudi o politikah vstopa. Upam, da se vsi strinjamo, da je politika zakonitega priseljevanja ključna za politiko nezakonitega. Preden začnemo pripravljati ukrepe za vračanje, je treba spregovoriti o tem, kako razširiti kanale zakonitega priseljevanja, kako se spoprijeti z lastnim demografskim izzivom. Dejstvo je, da potrebujemo 20 milijonov priseljencev do leta 2030 - to je nekaj, o čemer govori tudi Zelena knjiga - a ne le visoko usposobljene delavce. Mi začenjamo ravno obratno: najprej govorimo o politiki vračanja, zatem o visokokvalificiranih zakonitih priseljencih in šele na koncu o resnem problemu, o nezakonitem priseljevanju. Potrebovali bi analizo dosedanjih politik in jih oceniti, oceniti tudi kakšna naj bi bila politika vračanja. Menim, da je razprava o 18 mesecih nekakšnega administrativnega pripora le sistematično kršenje človekovih pravic." Roger KNAPMAN (IND/DEM, UK): "Primerjamo svoj položaj - ne prvič - s Švico, kjer vedo, da je ključ do uspeha lokalno znanje. EU želi nadzor priseljevanja dvigniti nad raven vseh vlad, Švica pa to prenaša navzdol, na kantone. Letno kvoto priseljevanja delno določi zvezna vlada, delno kantoni in kantoni so večkrat zavrnili predloge zvezne vlade. Iz tega se lahko naučimo, da politika priseljevanja v Švici deluje, ker se o tem odloča v skladu z lokalnimi in državnimi potrebami in zato, ker so lokalne skupnosti, ne brezoblična, centralizirana birokracija, odgovorne za integracijo priseljencev." Alessandro BATTILOCCHIO (samostojni poslanci, IT): "Boriti se proti nezakonitemu priseljevanju je edini način ne le za preprečevanja kriminalitete, povezane s tem, pač pa tudi za zagotavljanje človekovih pravic. Kot vsi drugi evropski državljani, bi morali biti tudi priseljenci integrirani v okolje, s posledičnimi pravicami in dolžnostmi, ki jih morajo spoštovati. Pred letom dni smo na odboru za razvoj smo obravnavali poročilo o zunanjih mejah, poudarili smo pomen zagotavljanja ustreznih sprejemnih centrov, usposabljanja tam zaposlenih ljudi, ter obveščanja in izobraževanja o njihovih pravicah tistih, ki prihajajo v te centre. Potrebno je tesno sodelovanje med državami članicami." Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o načrtu politike zakonitega priseljevanja Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o prednostnih nalogah politike v boju proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0414 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0415 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Potrošniki
Parlament zahteva spoštovanje varnostnih standardov za igrače
2007-10-01 - 13:57
V skupni resoluciji, ki so jo v sredo sprejeli s 660 glasovi za, 18 proti in 7 vzdržanimi glasovi, evropski poslanci pozivajo Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse potrebne zakonodajne in druge ukrepe za zagotavljanje varnosti izdelkov na skupnem trgu. Parlament meni, da za to ni dovolj le izpolnjevanje obstoječih evropskih standardov, temveč izdelki ne smejo ogrožati varnosti in zdravja potrošnikov. Parlamentarci med drugim pozivajo Komisijo, da načrtovano revizijo direktive 88/378/ES o varnosti igrač predstavi še pred koncem leta in zagotovi, da bo vključevala resnično učinkovite standarde in stroge zahteve za varnost proizvodov. Ker imata javno zdravje in varstvo potrošnikov velik pomen v direktivi o igračah, so po mnenju poslancev potrebne veliko natančnejše določbe, ki bodo zagotavljale varnost proizvodov in pri potrošnikih vzbudile zaupanje v njihovo varno uporabo. Komisar za podjetništvo in industrijo Günter Verheugen je v plenarni razpravi zagotovil, da bo predlog dejansko predstavljen še letos. Med nevarnimi izdelki, umaknjenimi z evropskega trga, jih je bilo leta 2006 kar 48 odstotkov s Kitajske, 17 odstotkov izdelkov pa je bilo neznanega izvora. Poslanci opozarjajo, da je med nevarnimi izdelki kar 24 odstotkov igrač, večina igrač pa je izdelanih prav na Kitajskem. Po mnenju parlamenta je umik igrač popolnoma upravičen, vendar ob tem podarjajo, da gre le za zadnji ukrep, ki pa ne zagotavlja varstva potrošnikov: ob tem, da je umik navadno sprejet zelo pozno, je tudi odstotek igrač, vrnjenih prodajalcem, zelo nizek, kar pomeni, da jih večina ostane v rokah kupcev. Nadzor oznake CE in drugih oznak Parlament poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo oznaka CE jamstvo za skladnost s tehnično zakonodajo EU, in poudarja, da ta oznaka glede na njeno samoregulativno naravo ni bila nikoli namenjena za oznako za varnost na ozemlju EU. Komisija naj tudi oceni dodano vrednost oblikovanja prostovoljne skupne evropske oznake za varstvo potrošnikov, ki bo dopolnjevala CE oznako, kar bo pomagalo potrošniku, da bo ozaveščeno izbiral med proizvodi. Obenem naj se tudi pojasni odgovornosti proizvajalcev in uvoznikov v primeru zlorabe oznake CE in uvede ustrezne kazni za zlorabe, kaznovana pa naj bo tudi zloraba drugih prostovoljnih oznak. Sistem RAPEX Poslanci pozivajo Komisijo, naj poveča učinkovitost sistema RAPEX, tako da bo državam članicam zagotovil odkrivanje največjega možnega števila nevarnih proizvodov, da jih lahko umaknejo ali odpokličejo s trga. Opozorilni sistem RAPEX za sporočanje o nevarnih neživilskih izdelkih je namenjen zlasti hitri izmenjavi informacij o prepovedi prodaje ali umiku izdelkov s trga. Kadar inšpekcijski organi države članice sprejmejo ukrepe proti izdelku, ki bi lahko ogrožal zdravje potrošnikov, mora o tem obvestiti Komisijo, ta pa obvestila preuči, prevede in posreduje ostalim državam članicam. Države morajo ta obvestila upoštevati in o svojih ukrepih obveščati Komisijo. Prepoved uvoza nevarnega potrošniškega blaga Komisijo bi morala pojasniti postopek za prepoved uvoza za vsak posamezen primer, če varnostni standardi niso redno upoštevani in uporabiti svoja pooblastila za prepoved nevarnega potrošniškega blaga na trgu EU, če se ti proizvodi izkažejo za nevarne. Vloga držav članic Države bi morale zagotavljati dosledno izvrševanje zakonodaje s področja varnosti proizvodov, zlasti igrač, ter okrepiti prizadevanja za izboljšanje nadzora trga, zlasti nacionalne preglede. Za izvajanje celovitih in učinkovitih pregledov morajo omogočiti zadostna sredstva in aktivno spremljajo vse navedbe v zvezi s proizvodi z napako, vključno s testiranjem občutljivega potrošniškega blaga. Po mnenju parlamenta bi morale države članice v skladu s skupno zakonodajo v celoti uporabiti vse zakonite možnosti, ki so jim na razpolago, da preprečijo dajanje nevarnih igrač na trg oziroma da se jih umakne ali odpokliče s trga. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o varnosti proizvodov in zlasti igrač
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0412 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Evropski tehnološki in inovacijski inštitut
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci so v prvem obravnavi z veliko večino podprli predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega tehnološkega in inovacijskega inštituta (ETI), mreže raziskovalnih ustanov. Parlament želi, da ime inštituta vsebuje tudi "inovacije" in predlaga, da bi začel delovati šele po uspešni pilotni fazi delovanja "skupnosti znanja in inovacij". Zamisel o Evropskem tehnološkem inštitutu (ETI) izhaja iz vmesnega pregleda lizbonske strategije iz leta 2005. Evropski svet je marca 2006 med sklepi sprejel opredelitev, da "bo Evropski tehnološki inštitut pomemben korak pri zapolnitvi sedanje vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami" in Komisija je novembra objavila zakonodajni predlog. Evropski parlament je nato v svoji resoluciji o letni strategiji politik za leto 2007 izrazil dvom v ETI, ko je opozoril na nevarnost, da se bo zgolj prekrival z obstoječimi strukturami in izrazil bojazen, da bo inštitut ogrozil že tako omejena sredstva, dodeljena raziskavam in inovacijam. Parlamentarci se zavzemajo za več dopolnil k predlogu uredbe: med drugim želijo, da bi se inštitut imenoval Evropski tehnološki in inovacijski inštitut, Svet EU pa naj se tudi začne pogajati s parlamentom glede njegovega financiranja. Sedež upravnega odbora ETI bi moral biti po mnenju poslancev blizu obstoječih centrov evropske odličnosti in akademskega ugleda, da bi lahko kar najbolje izkoristil obstoječo infrastrukturo. Mreža univerz, raziskovalnih ustanov in podjetij ETI bi bil sestavljen iz dveh delov: upravnega odbora ter skupnosti znanja in inovacij (SZI) . Skupnosti bi se ukvarjale z inovacijskimi dejavnostmi vrhunskimi tehnološkimi raziskavami izobraževalnimi dejavnostmi na magistrski in doktorski ravni, ter razširjanjem najboljših praks v sektorju inovacij s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokošolskimi izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter podjetji. Upravni odbor bi izbral visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije in podjetja, ki bi se nato partnersko povezala v SZI. Izbira predlogov za SZI bi temeljila na javnih in preglednih natečajih. Za razliko od prvotnega predloga Komisije pa se parlament zavzema, da bi bile SZI ne le avtonomne, ampak tudi pravno neodvisne od ETI. Pilotna faza na začetku delovanja in strateški program Poslanci predlagajo, da bi moral ETI najkasneje v dveh letih po ustanovitvi izbrati dve ali tri skupine za izvedbo pilotne faze in sicer na področjih, ki EU pomagajo pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kot so podnebne spremembe, trajnostna mobilnost, energetska učinkovitost ali nova generacija informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Dolgoročne cilje bi inštitut določil v strateškem programu za inovacije najkasneje do konca leta 2011, nato pa vsakih sedem let. V programu naj bi se poudarila dolgoročna strateška področja ETI, kjer obstaja ključen potencialni gospodarski in družbeni interes in ki bodo najverjetneje ustvarila največjo inovacijsko dodano vrednost na ravni EU. Konkretnejša in podrobnejša strategija bi bila nato podrobneje razložena v triletnih delovnih programih. Strateški program bi na predlog Komisije potrdila Evropski parlament in Svet EU. Financiranje Skupni proračun ETI in (SZI) za obdobje šestih let od 1. januarja 2008 (do leta 2013) naj bi znašal 2,4 milijarde evrov, od tega bi 308 milijonov evrov izviralo neposredno iz proračuna Unije, 1,5 milijarde evrov pa iz drugih evropskih programov (sedmi okvirni raziskovalni program, program za konkurenčnost in inovacije, strukturni skladi itd.). Še 527 milijonov evrov naj bi prispevale države članice, zasebni sektor in Evropska investicijska banka s posojili. V razpravi o predlogu uredbe v torek zvečer je v imenu politične skupine Evropske ljudske stranke sodelovala tudi slovenska poslanka Romana Jordan Cizelj (EPP-ED, SI) , ki je kolege spomnila, da so leta 2004 mandat začeli s poročilom Nizozemca Wima Koka in jasnim sporočilom, da so odgovorni za usmeritev lizbonsko strategije k najpomembnejšim ciljem oblikovanje ustrezno vsebine, kar se je izrazilo v 7. okvirnem programu in okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost: "Spraševali pa smo se, ali je to dovolj za povečanje evropske inovativnosti. Vedeli smo, da v Evropi primanjkuje nekaj sto tisoč inženirjev in raziskovalcev, in vedeli smo, da inovativnosti kot take ne moremo spodbujati zgolj z neposrednimi spodbudami in projekti. Manjkala nam je še povezava z univerzami, torej skrb za človeške vire. Ta primanjkljaj pokriva EIT. Njegova dodana vrednost je povezava raziskovalnega prostora z akademskim in poslovnim svetom. Raziskovalne in akademske skupine, ki bodo postale članice skupnosti znanja in inovacij v EIT, bodo morale izkazati svojo odličnost. Oznaka EIT, ki jo bodo lahko uporabljali udeleženci, bo torej tudi zunanji znak kvalitete skupine. Pričakujem, da bodo udeleženci to oznako s pridom uporabljali kot znak svoje kakovosti. Hkrati bi morala oznaka EIT pomagati tudi potencialnim naročnikom iz gospodarstva. Ti morajo skrbeti za kritično maso ustrezno izobraženih zaposlenih ter hkrati z raziskovalnimi in razvojnimi projekti odgovarjati na kratkoročne in dolgoročne probleme. Oznaka EIT bi lahko olajšala izbiro partnerjev ali izvajalcev izobraževalno-raziskovalnih projektov. Zagotavljanje ustreznih finančnih sredstev za delovanje EIT je bilo trd oreh v dosedanjih pogajanjih. Verjamem, da bomo uspeli zagotoviti ustrezna javno-finančna sredstva, vendar je to le manjši delež. Na vrsti bo kmalu tudi gospodarstvo, privatni sektor, da enako zavzeto kot mi odgovori na globalizacijo." Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0409 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Pisna izjava o celostni strategiji za nadzor rakavih obolenj
2007-10-01 - 13:57
Evropski parlament je v četrtek sprejel tudi pisno izjavo o celostni strategiji za nadzor rakavih obolenj, v kateri med drugim izraža mnenje, da "rakava obolenja ne bodo več glavni vzrok umrljivosti v Evropi, če se jih bo obravnavalo s celostno strategijo". Izjavo je podpisala že več kot polovica poslancev (doslej 419), kar je pogoj za njeno potrditev na zasedanju. Parlament poziva Komisijo, naj:
spodbuja raziskave in inovacije na področju primarne preventive in zgodnjega odkrivanja rakavih obolenj,
podpira ustrezne kampanje obveščanja splošne javnosti in izvajalcev zdravstvenega varstva,
poskrbi za spodbude za industrijo in raziskovalce v zakonodaji Skupnosti, s čimer bo poskrbela za nadaljnje raziskovanje ter zagotovila razvoj novih generacij zdravil in terapij za boj proti rakavim obolenjem in njihov nadzor,
preko omrežij zagotovi širjenje najboljših praks, da bi državljani imeli dostop do najboljših terapij. Poslanci zato želijo, da Svet EU in Komisij oblikujeta celostno strategijo s štirimi osnovnimi dejavniki nadzora rakavih obolenj:
preprečevanje,
zgodnje odkrivanje,
diagnosticiranje, zdravljenje in spremljanje,
paliativna oskrba.
Na koncu parlamentarci še pozivajo Komisijo, naj pregleda ustrezno skupno zakonodajo in ukrepe na tem področju ter jih nadgradi in spremeni glede na napredek znanosti. Pisna izjava o potrebni celostni strategiji za nadzor rakavih obolenj
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2007-0052 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Parlament bi namenil več sredstev za prestrukturiranje sladkorne industrije
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci se zavzemajo za izboljšanje sistema prestrukturiranja sladkorne industrije v Evropi, saj bi lahko neusklajena opustitev kvot za sladkor neupravičeno prizadela številne udeležence v sistemu. V postopku posvetovanja so poslanci izrazili podporo večini predlogov Komisije za izboljšanje sistema in predlagali več dopolnil. Reforma sektorja sladkorne industrije se je začela leta 2006, vendar ni dosegla osnovnih ciljev - uravnoteženja razmer na evropskem trgu sladkorja z znižanjem cen in proizvodnje. Sistem prestrukturiranja z nadomestili za opustitev proizvodnje je doslej zmanjšal ponudbo sladkorja na trgu za 2,2 milijona ton, zastavljeni cilj pa je 6 milijonov ton do leta 2010. Komisija je letos predstavila nove spodbude za opustitev proizvodnje, če pa cilj do leta 2010 ne bo dosežen, bo uvedla linearno zniževanje kvot držav članic. Evropski parlament sicer podpira cilje Komisije, s potrditvijo dveh poročilih, ki ju je pripravila poslanka Katerina BATZELI (PES, EL) , pa predlaga spremembe, ki gredo predvsem v smer zvišanja nadomestil za proizvajalce. Bolj učinkovito prestrukturiranje Proizvajalci sladkorja bi morali po mnenju poslancev imeti možnost za prestrukturiranje v dveh fazah: tisti, ki so se že odpovedali kvotam, bi lahko imeli po objavi napovedi za tržno leto 2008/2009 čas do 30. aprila 2008, da vložijo prošnje za dodatno opustitev kvot ter prilagodijo socialni načrt, uveden za zaposlene. Prostovoljna vrnitev kvot bi lahko bila v letu 2008/2009 še večja, če bi Komisija izplačala celotno nadomestilo v višini 625 evrov za tono vrnjene kvote (ne le 218,75 evra, kot je predvideno) tudi takrat, kadar proizvodni obrat ne bo popolnoma ali delno odstranjen. Parlament še vztraja, da morajo biti načrti prestrukturiranja pripravljeni v sodelovanju s pridelovalci, ki morajo biti o njih obveščeni pravočasno, da lahko prilagodijo svojo setev. Majhni pridelovalci in bioetanol Pridelovalci sladkorne pese bi po predlogu Komisije imeli možnost za vrnitev kvote v višini največ 10 odstotkov kvote tovarne, s katero imajo sklenjeno pogodbo. Poslanci menijo, da bi morali imeti pri tem prednost mali pridelovalci. Parlament se še zavzema, da bi tisti proizvajalci, ki so delno odstranili proizvodni obrat, v preostalem delu pa proizvajajo bioetanol, imeli pravico do stoodstotnega nadomestila (zdaj je predvideno 35-odstotno nadomestilo). Večja pomoč proizvajalcem in regijam Parlament se je ob začetku reforme leta 2006 zavzemal, da bi proizvajalci dobili 50-odstotna nadomestila iz sklada za prestrukturiranje. Zdaj poslanci predlagajo, da bi nadomestilo znašalo 25 odstotkov , vendar Komisija vztraja pri zgornji meji nadomestila na 10 odstotkih. Dodatni predlog je zvišanje nadomestila za vrnjeno tono kvote s 237,5 na 269 evrov ter zahteva, naj pomoč regijam ostane nespremenjena - 109,5 evra na vrnjeno tono kvote do leta 2009/10 (Komisija v uredbi zagovarja postopno zniževanje: 93,8 evra za 2008/09 in 78 evrov za 2009/10). Linearno znižanje kvot Če bo leta 2010 res uvedeno linearno znižanje kvot po državah članicah, bi se moralo po mnenju poslancev izvajati v dveh stopnjah. Na prvi stopnji naj bi bile zajete samo države ali podjetja, ki v letu 2008/09 ne bi prostovoljno vrnila kvot, oziroma bi jih znižala za manj kot 13,5 odstotka, v nadaljevanju pa bi se zniževanje izvajalo po predlagani metodologiji Komisije. Nadaljevanje postopka Svet kmetijskih ministrov, ki ima pri odločanju o evropski kmetijski politiki zadnjo besedo, naj bi skupno stališče do predlogov Komisije in dopolnil parlamenta sprejel še ta teden. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. septembra 2007 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja v Skupnosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0405 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0404 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Odprava obvezne prahe
2007-10-01 - 13:57
Evropski parlament je v sredo na predlog poslanca Neila PARISHA (EPP-ED, UK) po nujnem postopku posvetovanja podprl predlog Komisije za ukinitev obvezne stopnje prahe za žita za setev jeseni 2007 in spomladi 2008. Ukrep je posledica vse bolj zaostrenih razmer na mednarodnem trgu z žiti. Svet kmetijskih ministrov je predlog soglasno sprejel še isti dan. V skupnem stališču je Svet ministrov upošteval priporočilo parlamenta, da naj Komisija v prihodnosti preuči posledice odprave prahe in načine za ohranitev pozitivnih učinkov prahe na kakovost tal in biotsko raznovrstnost. Poslanci so v predhodni razpravi o predlogu ugotavljali, da samo odprava prahe ne bo dovolj za znižanje cen žit na trgu. Menijo, da je trenutna kriza na trgu z zviševanjem cen hrane dober povod za razpravo o zagotavljanju dobav osnovnih živil ter o učinkovitosti tržnih mehanizmov v okviru Skupne kmetijske politike in njene predvidene revizije v prihodnjih mesecih. Pridelek žit v Evropski uniji je bil leta 2006 (265,5 milijona ton) nižji od pričakovanega, kar je ob koncu tržnega leta 2006/2007 povzročilo premajhno ponudbo in najvišje cene žit doslej. Intervencijske zaloge so se zmanjšale s 14 milijonov ton, kakršne so bile na začetku tržnega leta, na približno milijon ton (stanje v septembru), ki jih večinoma sestavlja koruza, skladiščena na Madžarskem. Pričakuje se, da se bo zaradi znižanja stopnje prahe z 10 na nič odstotkov proizvodnja žit povečala za najmanj 10 milijonov ton . Znižanje stopnje prahe na nič odstotkov pa kmetom ne nalaga, da bi morali obdelovati vso svojo zemljo. Z izvajanjem prahe lahko nadaljujejo prostovoljno in uporabljajo okoljske sheme. Ocenjuje se, da bo pridelek žit za leto 2007 še manjši kot lani, ker je bilo aprila vreme suho in nenavadno vroče, sledilo pa mu je slabo poletno vreme na zahodu in suša ter vročinski valovi na jugovzhodu Evrope. Zaloge žit v EU se bodo zato do konca tržnega leta 2007/2008 verjetno še zmanjšale, na svetovni ravni pa bodo po pričakovanjih padle na eno najnižjih ravni v zgodovini, zlasti v večjih državah izvoznicah. V Evropski uniji znaša velikost kmetijskih površin v obvezni prahi 3,8 milijona hektarjev. Z znižanjem na nič odstotkov vseh površin bi bilo mogoče dodatnih 1,6 do 2,9 milijona hektarjev zemljišč uporabiti za pridelavo ter na trgu ponuditi dodatnih 10 milijonov ton žit. Če bi se kmetje odločili, da za pridelavo žit uporabijo največjo možno površino zemljišč na račun drugih poljščin, zlasti oljnic, bi ta količina lahko dosegla 17 milijonov ton. Ozadje Praha je bila uvedena z namenom omejiti pridelavo žit v EU in se je prostovoljno uporabljala od leta 1988/89. Po reformi iz leta 1992 je postala obvezna, to pomeni, da so pridelovalci v okviru splošne sheme morali pustiti v prahi določen odstotek svojih prijavljenih površin, da bi bili upravičeni do neposrednih plačil. Z reformo iz leta 2003 so dobili pravice za praho, na podlagi katerih so upravičeni do plačila, če dajo v praho zemljišče, ki izpolnjuje ustrezne pogoje. Stopnja obvezne prahe se je prvotno določala vsako leto posebej, v letu 1999/2000 pa je bilo zaradi poenostavitve trajno določeno, da znaša 10 odstotkov. Iz obveznosti prahe so izvzeti kmetje iz tistih novih držav članic, ki so se odločile za shemo enotnega plačila na površino. Med temi državami ni Slovenije - izjema velja za Poljsko, Češko, Slovaško, Madžarsko, Litvo, Latvijo, Estonijo, Ciper, Bolgarijo in Romunijo. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete glede prahe za leto 2008
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0411 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Ustavne zadeve
Pravila sodelovanja na evropskih volitvah za tujce
2007-10-01 - 13:57
Poslanci Evropskega parlamenta so v postopku posvetovanja podprli predlog sprememb direktive o ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani. Parlament želi dodati še dve novi pravili: o večkratnih kandidaturah ter o odvzemu volilne pravice. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Andrew DUFF (ALDE, UK), predlaga odpravo sedanje prepovedi kandidiranja v Evropski parlament v več državah članicah, če država prebivanja to omogoča. Poslanci tudi predlagajo, da država prebivanja ne bi smela avtomatično prepovedati državljanu izvajanja volilne pravice, kadar mu je bila ta odvzeta v drugi (največkrat matični) državi članici. Parlament meni, da bi moralo biti odločanje o tovrstnih vprašanjih v pristojnosti držav in sicer o vsakem primeru posebej, da bi se s tem preprečila diskriminacija. Zapleten sistem preverjanja Pogodba iz Maastrichta je uvedla evropsko državljanstvo, kar tudi osebi, ki je državljan Unije, a ni državljan države članice, kjer prebiva, omogoča enako pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament, kot jo zakonodaja te države daje svojim državljanom. Udeležba volivcev na evropskih parlamentarnih volitvah pa se nenehno zmanjšuje, in sicer od 63 odstotkov leta 1979 na manj kot 46 odstotkov v letu 2004. Po mnenju parlamenta je razlog tudi v zapletenem sistemu registracije kandidatur in vpisu v volilni imenik, zato upa, da bo spremenjena zakonodaja državljane spodbudila k večjemu zanimanju za evropske volitve. Leta 1993 je bil uveden zapleten sistem za izmenjavo informacij, ki predvideva, da morajo državljani, ki se želijo vpisati v volilni imenik v državi prebivanja, poleg običajnega preverjanja identitete in bivališča predložiti tudi uradno izjavo o tem, da nameravajo glasovati ali kandidirati le enkrat, in če želijo kandidirati, uradno potrdilo pristojnega organa matične države, da jim ni bila odvzeta pravica do kandidiranja. Organi države prebivanja morajo preveriti, ali je bila posamezniku onemogočena uveljavitev volilne pravice v matični državi in nato v vsakem primeru obvestiti matično državo članico o identiteti njenih državljanov, ki so registrirani za glasovanje in kandidiranje v njihovem kraju bivanja. Organi matične države pa morajo zagotoviti, da ti posamezniki ne volijo ali kandidirajo v svoji matični državi. Predlogi za poenostavitev Upravni postopki za izmenjavo informacij so dokazano iz dosedanjih izkušenj preveč okorni, zlasti zahteva po predložitvi uradnega potrdila o izpolnjevanju pogojev za kandidiranje se je za večino držav članic izkazala za nepremagljivo oviro. Znotraj Unije obstajajo velike razlike na področju volilne zakonodaje ter nadzora volitev in tudi približevanje tovrstnih nacionalnih praks bo najverjetneje zelo zamudno in drago. Posebne težave so se na primer pojavile v zvezi z opredelitvijo pristojnih organov, obliko podatkov, pomanjkanjem rokov in prečrkovanjem imen. Komisija predlaga odpravo obstoječega sistema izmenjave informacij, ostala pa bi izjava posameznika, ki se obvezuje, da ne voli ali kandidira dvakrat, ter okrepitev naknadnega preverjanja ter zvišanje kazni za kršitev. Parlament se strinja s tehničnim delom predlogov, vendar obenem opozarja na nesorazmernost prepovedi večkratnih kandidatur in avtomatičnega odvzema volilne pravice v državi prebivanja , kadar je ta odvzeta v matični državi. Veliko držav članic namreč dovoljuje večkratno kandidiranje v svoji državi, splošna prepoved izvajanja volilne pravice pa se nanaša le na evropske parlamentarne volitve, medtem ko ima pri občinskih volitvah država prebivanja svobodo izbire o odvzemu. Poslanci zato predlagajo, da bi spremenjena direktiva omogočala kandidatom za poslance v Evropskem parlamentu omogočala, da se za izvolitev potegujejo v več državah. Odvzem volilne pravice v državi prebivanja tistim volilnim upravičencem, ki jim je bila pravica odvzeta v matični državi, pa naj ne bi bil več avtomatičen, ampak bi bila odločitev prepuščena upravnim organom države prebivanja. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. septembra 2007 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0410 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Poslanci za odločno izvajanje direktive proti rasnemu razlikovanju
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci so v četrtek s 500 glasovi za, 46 proti in 24 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo, v katerem pozivajo k doslednemu in pravilnemu izvajanju politik in zakonov, predvsem direktiv za preprečevanje diskriminacije in projektov za spodbujanje enakosti. Države članice EU bi morale direktivo 2000/43/ES iz leta 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost začeti izvajati najkasneje do julija 2003. V času svojega sprejetja je bila direktiva o rasni enakosti revolucionarna, saj varstva pred diskriminacijo ni omejila le na področje zaposlovanja - med pomembna področja uporabe zajema socialno varnost, izobraževanje ter dostop do blaga in storitev, vključno s stanovanji. Poročilo, ki ga je pripravila poslanka Kathalijne BUITENWEG (Zeleni/EFA, NL) , izraža dvom o dejanskem učinku direktive, saj je številne države še vedno niso prenesle v svojo zakonodajo, prav tako pa v sodni praksi ni veliko primerov, povezanih z rasnim razlikovanjem. Po mnenju parlamenta razlog za to ne more biti neobstoj diskriminacije, temveč prej zapletenost postopkov, predvsem težko dokazovanje, saj morajo na prvi stopnji osebe, ki menijo, da so bile diskriminirane, navesti dejstva, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da je prišlo do neposredne ali posredne diskriminacije. Zbiranje podatkov V boju proti diskriminaciji je zbiranje podatkov bistvenega pomena, saj lahko etnično ločeni statistični podatki prikažejo primere posredne diskriminacije in so v pomoč pri oblikovanju politike obveščanja ter razvoju strategij pozitivnih ukrepov, pri čemer pa se pojavljajo tudi številna etična in pravna vprašanja. Parlament poudarja občutljivost obravnave teh podatkov in opozarja na uporabo direktiv o varstvu podatkov. Ob tem je treba zagotoviti dodatna jamstva, ker se ti podatki lahko preusmerijo in uporabijo za druge namene, na primer za etnično profiliranje. Poslanci tudi pozivajo institucije EU, da položaj etničnih manjšin, zlasti žensk in mladoletnikov, v državah prosilkah še naprej uporabljajo kot merilo za ocenjevanje pripravljenosti za pristop k Evropski uniji. Neodvisnost in financiranje organov za enako obravnavo Skoraj vse države članice imajo organe za spodbujanje enakosti ali pa so naloge, ki jih izvajajo takšni organi, dodelile obstoječim organom, vendar poslanci niso prepričani, ali so res sposobni delovati neodvisno od vlade, ob tem pa bi morali imeti ustrezne kadrovske in finančne vire. V praksi se dogaja, da organi za enako obravnavo le malo zadev predložijo sodiščem, razlog za to pa je pomanjkanje finančnih in človeških virov. Pogosto so le nevladne organizacije tiste, ki žrtvam diskriminacije zagotavljajo celovito pomoč pri ukrepanju. Parlament je prepričan, da bi morala Komisija zato imeti večjo vlogo pri nadzoru neodvisnosti delovanja teh organov. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0422 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Enakost med ženskami in moškimi v Evropski uniji
2007-10-01 - 13:57
Poslanci Evropskega parlamenta v svojem odgovoru na poročilo Komisije o enakosti med ženskami in moškimi v EU za leto 2007 ugotavljajo, da je treba predvsem na področju zaposlovanja še veliko storiti, zato državam članicam predlaga različne ukrepe za izboljšave. Dokument je pripravila poslanka Piia-Noora KAUPPI (EPP-ED, FI) iz odbora za pravice žensk in enakost spolov. Poročilo Komisije o enakosti med spoloma poudarja pozitiven rezultat pri deležih zaposlenih žensk, saj so šest od osmih milijonov delovnih mest, ki so bila ustvarjena v EU od leta 2000, zasedle ženske. Hkrati pa ugotavlja, da se stopnja zaposlovanja pri različnih starostnih skupinah in poklicih bistveno razlikuje in da se je delež zaposlenih žensk povečal pretežno v tistih sektorjih, kjer so že v večini. Nova delovna mesta za ženske so tudi večinoma s skrajšanim delovnim časom, nekatera so negotova z nizkimi in počasi rastočimi plačami. V Evropi je tako leta 2006 kar 32,3 odstotka zaposlenih žensk, delalo s skrajšanim delovnim časom, medtem ko je s skrajšanim delovnim časom delalo samo 7,4 odstotka zaposlenih moških. Razlika v plačah med ženskami in moškimi (ki je v EU povprečno 15 odstotkov in v nekaterih evropskih državah do 30 odstotkov) ostaja praktično nespremenjena, kar jasno dokazuje, da ni bilo pravega napredka pri izvajanju načela enakega plačila za delo enake vrednosti, ki je bilo z direktivo uvedeno leta 1975. Predlogi za izboljšave Usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja je ena od bistvenih sestavin za povečanje zaposlenosti in zmanjšanje bremena staranja prebivalstva. Vsa politika na tem področju mora temeljiti na načelu svobodne izbire in biti prilagojena različnim življenjskim obdobjem. Parlament vztraja, da je treba odpraviti velik demokratični primanjkljaj, povezan z nižjo zastopanostjo žensk pri političnem odločanju, zato poziva države članice, naj raziščejo razmere, ki ženskam preprečujejo sodelovanje v politiki in na višjih vodstvenih položajih na vseh ravneh javne uprave, ter sprejmejo ukrepe za njihovo odpravo. Naloga držav je zagotoviti, da se priseljenci, ki vstopajo v EU, zavedajo vrednot, veljavnih zakonov in družbenih pravil o enakosti med spoloma v državah gostiteljicah, da ne bi prihajalo do diskriminacije zaradi nepoznavanja kulture. Politika bi se morala tudi osredotočati na boj proti spolnim stereotipom v izobraževanju že od zgodnjega otroštva, jih izločiti iz šolskih učnih načrtov in učbenikov, učitelje in študente pa o tem ozaveščati ter spodbujati zanimanje fantov in deklet za netradicionalne izobraževalne poti. Glede stroškov za porodniške dopuste poslanci predlagajo, naj države sistem nadomestil za porodniški in starševski dopust preoblikujejo v vzajemnega, da se zagotovi, da ženske ne bodo več dražji vir dela kot moški. skupaj s socialnimi partnerji bi se morale države tudi boriti proti diskriminaciji nosečnic na trgu dela in sprejeti vse potrebne ukrepe, ki bodo materam zagotavljali visoko raven zaščite. Na koncu parlament še priporoča razvoj vseevropskih ukrepov za osveščanje o nični strpnosti do seksističnih opazk in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih in komercialnih sporočilih. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji – 2007
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0423 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Prosti pretok storitev
Uskladitev obveznosti čezmejnih ponudnikov storitev
2007-10-01 - 13:57
Poslanci Evropskega parlamenta se zavzemajo za večjo uskladitev zakonodaje o obveznostih čezmejnih izvajalcev storitev in so poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Lasse LEHTINEN (PES, FI), v četrtek podprli s 526 glasovi za, 38 proti in 13 vzdržanimi glasovi. Parlament ugotavlja, da direktiva o storitvah (ki mora biti prenesena v nacionalne zakonodaje do konca leta 2009) sicer ustvarja pravno podlago za čezmejno opravljanje storitev, vendar pa ne obravnava vprašanja obveznosti izvajalcev storitev in nadomestil za potrošnike v primeru nepravilnosti. Vzpostavitev notranjega trga za storitve, za katerega zakonski okvir temelji v Pogodbi o ES in direktivi o storitvah, pa je odvisna od ustreznih ukrepov tako s pravnega kakor tudi s praktičnega vidika. Evropsko pravo ne zajema splošnih določil o pravnem odnosu med ponudniki in uporabniki storitev in tudi zakonodaje držav EU o tem področju se zelo razlikujejo. Razlike predstavljajo dodatno breme za ponudnike in potrošnike, ker se morajo o njih dodatno informirati, kar je še posebej pereče v primerih slabega izvajanja storitev ali ogrožanja varnosti uporabnika. Po mnenju poslancev bi morala Komisija preučiti možnost uvedbe skupne zakonodaje za čezmejno kolektivno ukrepanje potrošnikov in tako omogočiti večji dostop do pravnih sredstev Uskladitev zakonodaje o obveznostih izvajalcev storitev bi malim in srednjim podjetjem omogočila boljše upoštevanje obveznosti ter z njimi povezanih tveganj in priložnosti pri čezmejnih transakcijah. Hkrati bi se okrepilo zaupanje potrošnikov v uporabo čezmejnih storitve in s tem notranjega trga. Parlament poziva Komisijo, naj v 12 mesecih predloži delovni program za presojo vpliva zakonodaje o čezmejnih izvajalcih storitev in potrebe po morebitnih horizontalnih instrumentih, ki bi uskladili pravila čezmejnega zagotavljanja storitev in tako omogočili visoko raven varstva potrošnikov. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o obveznostih ponudnikov čezmejnih storitev
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0421 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Učinkovitost izobraževalnih sistemov
2007-10-01 - 13:57
Evropski poslanci so s 479 glasovi za, 53 proti in 12 vzdržanimi glasovi v četrtek podprli poročilo na lastno pobudo, ki med drugim poudarja, da bi morale države članice EU predšolskemu izobraževanju nameniti več denarja, Dokument, ki ga je pripravil Tomáš ZATLOUKAL (EPP-ED, CZ), se zavzema tudi za večjo učinkovitost sistemov usposabljanja in izobraževanja, saj je zanje namenjenih vedno manj proračunskih sredstev. Zadnje raziskave na ravni Unije kažejo, da so razlike v delovanju izobraževalnih sistemov v EU zelo velike, kar je zaskrbljujoče, saj lahko to poveča razlike v gospodarskem in družbenem razvoju držav članic ter ogrozi izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije. Nepravičnost v izobraževanju in usposabljanju povzroča visoke skrite izdatke, obenem pa imajo naložbe v ta sistem dolgoročne gospodarske in družbene koristi ter jih je treba dolgoročno načrtovati. Parlament ugotavlja, da lahko pravični sistemi zagotovijo rezultate, ki niso povezani s socialno-ekonomskim ozadjem ter drugimi dejavniki. Sistemi izobraževanja so učinkoviti, dokler vložek da maksimalen rezultat. Učinkovitost sistemov izobraževanja pa se navadno meri na podlagi preizkusov znanja in izpitnih rezultatov. Poslanci se strinjajo, da je treba podpirati individualne izobraževalne sisteme, in sicer z vključevanjem učencev, študentov in odraslih iz vseh družbenih skupin. Sedanje stanje v zvezi z učinkovitostjo in pravičnostjo izobraževalnih sistemov je nezadovoljivo. Parlament zato podpira načrt za ustanovitev evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, ki bo olajšalo priznavanje dosežene izobrazbe ter omogočilo jasnejši in preglednejši prehod med različnimi izbirami študija. Menijo tudi, da je treba v sistemih izobraževanja in usposabljanja uvesti kulturo ocenjevanja, zato morajo učinkovite dolgoročne politike temeljiti na zanesljivih merilih. Predšolsko izobraževanje Če ne bo prišlo do občutnih izboljšav kar zadeva vključevanje otrok iz zapostavljenih družbenih skupin v predšolsko izobraževanje, se ne bo znižalo število otrok, ki prezgodaj opustijo šolanje in ne bomo uspeli dvigniti standarda tistih, ki so zaključili svojo srednješolsko izobrazbo, ter jih naučiti bistvenih spretnosti. Vedno večje število ljudi bo izpostavljenih tveganju socialne izključenosti in brezposelnosti, kar bo bremenilo njih same, gospodarstvo in družbo. Parlament zato poziva države članice, naj veliko več vlagajo v predšolsko izobraževanje, tudi v vrtcu, saj so lahko take naložbe učinkovito sredstvo za vzpostavitev temeljev za nadaljnje izobraževanje, otrokov intelektualni razvoj, dvig splošne ravni sposobnosti in lahko znatno povečajo pravičnost izobraževalnega sistema. Meni, tudi da je kakovost predšolskega izobraževanja delno odvisna od ustrezno usposobljenih učiteljev, zato je treba razviti finančno izvedljivo strategijo, katere rezultat bo v prihodnost usmerjeno in visokokakovostno izobraževanje ter zadovoljiva poklicna pot učiteljev. Osnovno šolstvo Z obveznim obiskovanjem šole in s sistemom usposabljanja bi morali vsem državljanom zagotoviti osnovno izobrazbo in bistvene spretnosti. Izobraževanje in ustrezne bistvene spretnosti tudi prispevajo k doseganju temeljnih družbenih in državljanskih vrednot, krepijo socialno kohezijo ter pomagajo izboljšati posamezne ravni usposobljenosti in zaposljivosti. Parlament še ugotavlja, da morajo šole upoštevati predvsem medkulturne vrednote in izobraževanje o miru, dodaja pa tudi, da prezgodnje razvrščanje škodljivo vpliva na učinkovitost in pravičnost izobraževalnih sistemov. Enakopravnost med spoloma Države članice bi morale izvajati takšno politiko izobraževanja in usposabljanja, v kateri bi bile upoštevane razlike med spoloma, ter nameniti sredstva za odpravo neenakosti med spoloma na področju izobraževanja in zaposlovanja in spolnih stereotipov. Države naj spodbujajo netipično zaposlovanje glede na spol (na primer več učiteljev v osnovnih šolah in več znanstvenic) pri mladih, tudi pri otrocih v obdobju, ko še ne sprejemajo ključnih odločitev glede izobraževanja in poklicne poti V državah članicah bi morali storiti še več za spodbujanje dostopa mladih žensk do izobraževanja in usposabljanja, zlasti tistih iz oddaljenih regij in tistih, ki spadajo v ranljive skupine, na primer priseljenk, pripadnic etničnih manjšin, invalidnih žensk in žensk z nizko izobrazbo. Države naj opredelijo in izmenjajo najboljše prakse na tem področju, socialne partnerje ter zasebna in javna podjetja pa poslanci pozivajo, naj odpravijo vse oblike diskriminacije in dejavno spodbujajo zagotavljanje usposabljanja, ki temelji na delu, tako da odstranijo vse ovire, povezane s starostjo, in podpirajo dopust zaradi usposabljanja za invalidne osebe. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2007 o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0417 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
