P6_TA(2007)0326
Notranji trg za plin in električno energijo
A6-0249/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2007 o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo ( 2007/2089(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Energetska politika za Evropo ( KOM(2007)0001 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Možnosti za notranji trg s plinom in električno energijo ( KOM(2006)0841 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Preiskava na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi ( KOM(2006)0851 ) in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije - poročilo GD za konkurenco ( SEK(2006)1724 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prednostni načrt medsebojnega povezovanja ( KOM(2006)0846 ),
–
ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom Poročilo o izvajanju o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo ( SEK(2006)1709 ), ki je spremni dokument k sporočilu Komisije ( KOM(2006)0841 ),
–
ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije o podatkih o energetski politiki EU ( SEK(2007)0012 ),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – Zelena knjiga Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0603 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji UL C 292 E, 1.12.2006, str. 112.
,
–
ob upoštevanju Sklepa št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja UL L 262, 22.9.2006, str. 1.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega na drugi obravnavi 23. maja 2007, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0198 .
,
–
ob upoštevanju Direktive 2005/89/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo UL L 33, 4.2.2006, str. 22.
,
–
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1775/2005/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do plinskega prenosnega omrežja UL L 289, 3.11.2005, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom UL L 127, 29.4.2004, str. 92.
,
–
ob upoštevanju Direktive 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo UL L 176, 15.7.2003, str. 37.
,
–
ob upoštevanju Direktive 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih za notranji trg z zemeljskim plinom UL L 176, 15.7.2003, str. 57.
,
–
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije UL L 176, 15.7.2003, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Letnega poročila evropskih regulatorjev za energijo vsem članom Sveta evropskih energetskih regulatorjev (CEER) in Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG), Evropskemu parlamentu, Svetu ministrov in Evropski komisiji za obdobje od 1. januarja 2006 do 31. decembra 2006, pripravljenega v skladu s členom 3(8) Odločbe Komisije 2003/796/ES z dne 11. novembra 2003 o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin 7 UL L 296, 14.11.2003, str. 34.
,
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o potrditvi Akcijskega načrta Evropskega sveta (2007-2009) - energetska politika za Evropo,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za regionalni razvoj ( A6-0249/2007 ),
A.
ker mora biti nova energetska politika Evropske unije za trajnostno, zanesljivo in konkurenčno energijo ambiciozna in mora težiti k dolgoročnim koristim, osredotočiti pa se mora zlasti na boj proti podnebnim spremembam, zmanjševanje zunanje ranljivosti EU zaradi uvoza in spodbujanje rasti in delovnih mest,
B.
ker je treba pravočasno vzpostaviti ustrezen zakonodajni okvir v skladu z načelom subsidiarnosti, da se dosežejo te ambiciozne in dolgoročne koristi,
C.
ker sta dokončna vzpostavitev notranjega energetskega trga in oblikovanje učinkovitih solidarnostnih mehanizmov med državami članicami pogoja za zanesljivost oskrbe in gospodarske učinkovitosti,
D.
ker sta liberalizacija in povezovanje trgov prav tako pomembna pri pospeševanju čezmejne trgovine, doseganju večje gospodarske učinkovitosti in izboljševanju likvidnosti trga, s čimer se dokončno vzpostavi notranji energetski trg,
E.
ker imajo odločitve o mešanici energetskih virov v posameznih državah članicah posledice za celotno Unijo, kar zadeva konkurenčnost, zanesljivost oskrbe in okoljsko trajnost,
F.
ker načeli socialne vključenosti in enakih možnosti za vse pomenita, da je za vsakega državljana Unije bistveno, da ima dostop do cenovno ugodne energije,
G.
ker mora še 20 od 27 držav članic v celoti v besedi in praksi prenesti direktivi 2003/54/ES in 2003/55/ES o notranjem energetskem trgu
,
H.
ker prej omenjeno sporočilo Komisije o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo in poročilo GD za konkurenco o raziskavi energetskega sektorja ugotovljata, da veljavna pravila in ukrepi za liberalizacijo vodijo do izboljšanja učinkovitosti oskrbe z energijo in odjemalcem omogočajo prihranke, da pa trg še ni odprt v celoti ter da še obstajajo ovire za svobodno konkurenco,
I.
ker sta oblikovanje trdnih in učinkovitih usklajenih pravil o dostopu do omrežja s strani nacionalnih regulatorjev ter uspešno ločevanje pogoja, da se novim akterjem omogoči vstop na trg,
J.
ker se v nekaterih državah članicah za precejšnji delež trga uporabljajo dolgoročne pogodbe, s čimer se ogroža razvoj svobodne konkurence in s tem vzpostavitev notranjega energetskega trga,
K.
ker se izvajanje veljavnih določb EU o ločevanju in regulativni okviri v državah članicah precej razlikujejo, kar ima resne posledice za razvoj notranjega trga z električno energijo,
L.
ker sta zbliževanje in usklajevanje nacionalnih ukrepov v zvezi z določbami o ločevanju edini način za napredovanje pri vzpostavitvi notranjega energetskega trga,
M.
ker plinska podjetja večino dobička ustvarijo s trgovanjem, ne pa s pridobivanjem plina,
N.
ker je le nekaj držav članic odprlo svoj trg s plinom; ker so nižje cene in kakovost storitev pri oskrbi na trgu s plinom ključne za celotni sistem, za potrošnike in podjetja,
O.
ker zmanjševanje preobremenjenosti pri prenosu električne energije zahteva velike naložbe za širjenje in nadgradnjo električnega omrežja ter učinkovitejše tržne mehanizme za obvladovanje preobremenjenosti,
P.
ker mora vsa nova predlagana zakonodaja obravnavati posebne težave, s katerimi se srečujejo energetsko intenzivne panoge, kot so visoke cene energije, ki so posledica pomanjkanja konkurence na trgih,
Q.
ker ravni medsebojne povezanosti med več državami članicami še vedno ne zadoščajo, zdaleč ne dosegajo sporazumov, sprejetih na vrhu v Barceloni dne 15. in 16. marca 2002, ter ker je v številnih primerih vrsta političnih in upravnih ovir glavni vzrok za zamude pri njihovi izgradnji,
R.
ker bi morala Komisija, preden predlaga kakršno koli zakonodajo o obvezni gradnji skladišč plina v vsaki državi članici, predstaviti študijo stroškov in koristi ter podrobno presojo vpliva,
S.
ker sta liberalizacija in povezovanje trgov enako pomembna pri dokončni vzpostavitvi notranjega energetskega trga,
T.
ker zadnji stavek točke 33 prej omenjenih sklepov z zasedanja predsedstva Evropskega sveta, ki je potekalo v Bruslju 8. in 9. marca 2007, navaja velik pomen energetsko intenzivnih panog in poudarja, da so za izboljšanje konkurenčnosti takšnih evropskih panog in njihovega okoljskega vpliva potrebni stroškovno učinkoviti ukrepi,
U.
ker je Komisija ugotovila, da pomanjkanje preglednosti ovira spodbujanje konkurenčnosti na notranjem trgu,
V.
ker obstaja potreba po jasnem, stabilnem in predvidljivem ureditvenem okviru za dolgoročne naložbe, ki so potrebne na področju energetike,
W.
ker lahko javni organ Evropske unije za energijo pomaga financirati raziskave in razvoj obnovljivih virov energije, ohranja sorazmerno porazdeljenost tarif in zagotovi enak dostop do energije za vse državljane,
X.
ker razpoložljivi podatki kažejo, da so države članice zgolj omejeno izvajale obveznosti pri usmerjenih javnih storitvah za ranljive odjemalce,
1.
ponovno poudarja, da bo Lizbonska strategija lahko uspešna zgolj, če si bomo še naprej prizadevali vzpostaviti skupno energetsko politiko, ki bo izhajala iz širšega pogleda na skupne evropske interese na področju energetike, pri čemer se bodo upoštevale nacionalne značilnosti in bodo države članice lahko uporabljale svoje mešanice energetskih virov za dosego čim večje raznolikosti energetskih virov in proizvajalcev energije;
Ločevanje prenosa
2.
meni, da je prenos ločevanja lastništva najučinkovitejše orodje, ki na nediskriminatoren način spodbuja naložbe v infrastrukturo, pošten dostop do omrežja za nove udeležence in preglednost na trgu; poudarja pa, da obstaja možnost, da ta model ne obravnava vseh pomembnih vprašanj, na primer medsebojnih povezav ali mest preobremenitve;
3.
priznava, da izvajanje nadaljnjih ukrepov ločevanja za sektor zemeljskega plina ni povsem jasno; zato poziva k razvoju posebnih rešitev, ki bodo omogočile doseči oblikovanje notranjega trga zemeljskega plina, obenem pa bodo upoštevane razlike med nabavnimi in prodajnimi trgi;
4.
poziva Komisijo, da predstavi analizo, v kateri so ustrezno prikazani pričakovani stroški držav članic za ločevanje lastništva in vzpostavitev neodvisnih sistemskih operaterjev, pričakovani vplivi na naložbe v omrežja ter koristi za notranji trg in potrošnike; poudarja, da mora analiza obravnavati vprašanje, ali nastanejo težave ali stroški, in če nastanejo, kakšni so, če država ne loči lastništva, ter ali so negativne posledice za državno in zasebno lastništvo različne; predlaga, da mora analiza obravnavati tudi, kakšne bi bile prednosti ločitve lastništva v primerjavi s pristopom neodvisnega regionalnega upravljavca na trgu v zvezi z doseganjem ciljev;
5.
poziva Komisijo, naj upošteva strukturne razlike med sektorji plina in elektrike v EU, vključno z dejstvom, da nekatere države članice nimajo domače proizvodnje teh virov energije in da popolna ekonomska vzajemnost na pomembnih nabavnih trgih plina zdaj ni zagotovljena; zato poziva Komisijo, naj pripravi uravnotežen predlog, ki plinskim podjetjem v EU omogoča uporabo naložb v nove pridobivalne plinovode in dolgoročnih pogodb, da se okrepi njihova pogajalska moč v razmerju do tretjih držav;
6.
vztraja, da bi bilo treba podjetjem iz tretjih držav preprečiti nakup energetske infrastrukture, razen če za to državo velja načelo vzajemnosti;
Regulatorji
7.
pozdravlja predlog Komisije za krepitev sodelovanja med nacionalnimi regulatorji na ravni EU, preko subjekta EU, kot načina za spodbujanje bolj evropskega pristopa k ureditvi čezmejnih vprašanj; meni, da je vse večje zbliževanje in usklajevanje pristojnosti nacionalnih regulatorjev nujno, da bi premagali tehnične in regulativne razlike, ki povzročajo velike ovire čezmejnemu trgovanju in medsebojnim povezavam; poudarja, da bi morala Komisija igrati odločilno vlogo, vendar pri tem ne bi smela ogrožati samostojnosti nacionalnih regulatorjev; meni, da bi morali regulatorji sprejemati odločitve glede posebej opredeljenih tehničnih in trgovinskih vprašanj po obvestitvi in, kadar je to ustrezno, ob upoštevanju stališč upravljavcev prenosnih omrežij in drugih pomembnih zainteresiranih strani ter da bi morale biti te odločitve pravno zavezujoče;
8.
poudarja, da bi morali biti nacionalni regulatorji še naprej edini organ, pristojen za odločitve v okviru svojih nacionalnih trgov; se strinja, da se njihova pooblastila razširijo tako, da bodo vključevala evidenco potrebnih naložb in nato dejavno spodbujala njihovo izvajanje;
9.
meni, da morajo regulatorji zagotoviti, da se katero koli podjetje, ki ima v lasti energetsko infrastrukturo, zlasti prenosna omrežja ali plinovode, zaveže k izpolnjevanju jasno določenih ciljev v zvezi z naložbami, da se prepreči špekulacija tem področju;
10.
meni, da bi morali biti nacionalni regulatorji neodvisni in močni ter imeti točno opredeljene pristojnosti, ki bi poleg potrebnih naložb in ravni preglednosti zagotavljale, da bodo akterji na trgu zakonodajo v praksi v celoti izvajali in jo spoštovali; meni tudi, da bi morale njihove pristojnosti biti usklajene na ravni EU preko vzpostavitve skupnih pravil o preglednosti, razkritosti in odgovornosti, da bi zagotovili njihovo neodvisnost od nacionalnih organov in industrije;
11.
meni, da bi nacionalni energetski regulatorji morali imeti možnost kaznovanja operaterje, ki ne spoštujejo njihovih odločitev, ali operaterje prenosnih omrežij, ki ne izpolnjujejo svojih dolžnosti glede vzdrževanja omrežja, zagotavljanja energetskih podjetij, da svetujejo končnim potrošnikom v zvezi z varčevanjem z energijo, kot določa Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah UL L 114, 27.4.2006, str. 64.
in nalaganja programov za sprostitev dobave elektrike in zemeljskega plina; nadalje meni, da bi bilo treba medsebojno sodelovanje med regulativnimi organi in zadevnimi organi za konkurenco okrepiti na nacionalni ravni in na ravni EU;
12.
poziva Komisijo, naj zagotovi rešitev težav v zvezi z neodvisnostjo/navzkrižjem interesov in preglednostjo glede upravljavcev prenosnih omrežij; poziva Komisijo, naj oblikuje predloge, ki omogočajo upravljavcem prenosnih omrežij, da izpolnijo svojo obveznost kot spodbujevalci trga, in uskladi mednarodne predpise za upravljavce prenosnih omrežij, da se izboljša čezmejni promet;
13.
pozdravlja predlog za dodelitev uradne vloge obstoječim združenjem upravljavcev prenosnih omrežij s formalnimi obveznostmi in cilji (možnost ETSO+\GTE+);
14.
obsoja pretirano poseganje nekaterih vlad v odločitve, ki jih sprejemajo nacionalni regulatorji, saj to izpodbija njihovo vlogo neodvisnih organov;
15.
opaža razvoj nekaterih regionalnih trgov; poudarja, da bodo potrebni ustrezni ukrepi za preprečitev oblikovanja večjih energetskih otokov ter zahteva, da te regionalne strukture ne smejo ogroziti vzpostavitve notranjega energetskega trga;
Regulirane tarife
16.
poziva države članice, naj zlagoma prenehajo uporabljati splošne regulirane tarife, z izjemo tarif zadnje instance, ki so opredeljene v Direktivi 2003/54/ES, obenem pa zagotovijo ustrezne ukrepe za zaščito ranljivih strank, še posebej v smislu "energetske revščine", vključno z netržnimi mehanizmi;
obžaluje pomanjkanje sklicevanja na zgoraj omenjene cenovne mehanizme v sporočilu Komisije o energetski politiki za Evropo;
opozarja, da bi moral poseg v cene biti dovoljen le kot zadnja rešitev, kjer želijo nacionalni regulatorji nadzirati umetno oblikovane visoke cene, da bi preprečili oškodovanje strank, podjetij in novih udeležencev, vendar tudi zato, da bi cene v vsakem primeru pokrile realne stroške
;
17.
meni, da bi bilo treba odpraviti subvencije za neobnovljive vire energije in tako zagotoviti enake konkurenčne pogoje, da je treba zunanje okoljske stroške vračunati v ceno energije ter da bi bilo treba uporabiti tržne instrumente za doseganje ciljev okoljske in energetske politike;
18.
ugotavlja, da bi morale biti zastavljene obveznosti iz opravljanja univerzalnih in javnih storitev visokega standarda skladne s pravili o državni pomoči in da konkurenčno pravo velja za cenovno diskriminacijo in omejitve nadaljnje prodaje; poudarja, da je izredno pomembno oceniti vpliv, ki ga imajo preostale regulirane tarife za dobavo na razvoj konkurence, in da je treba izkrivljanja trga odpraviti;
Družbeni vpliv in varstvo potrošnikov
19.
naproša Komisijo, naj predstavi celotne presoje vplivov, vključno z oceno družbenih učinkov svojih različnih predlogov in naj podpre industrije pri razvoju mehanizmov za usposabljanje in prerazporejanje;
20.
meni, da je oskrbovanje strank z energijo za zadovoljevanje osnovnih potreb nujno in da se je proti "energetski revščini" treba boriti z vsemi sredstvi, še posebej s spodbujanjem energetskega varčevanja in učinkovitosti; poleg tega poziva k primerno usmerjenim in preglednim družbenim ukrepom, ki so potrebni za zaščito ranljivih in prikrajšanih strank, obenem pa ne ovirajo poštene konkurence;
21.
poziva Komisijo, naj do konca leta 2007 predstavi predlog za Listino potrošnikov energije;
Medsebojno povezovanje
22.
pozdravlja okvirni cilj doseganja 10-odstotne ravni medsebojne povezanosti v državah članicah;
23.
poziva države članice, naj si močneje prizadevajo
,
vključno s krepitvijo dvostranskega sodelovanja, odpraviti tehnične, upravne in politične ovire za zaključek obstoječih in prihodnjih projektov, zlasti štirih projektov, ki jih je Komisija opredelila kot projekte v interesu Skupnosti; naproša države članice, naj omogočijo postopke odobritve za gradnjo povezovalnih daljnovodov in omejijo trajanje postopkov; vseeno meni, da je treba vedno upoštevati poglede splošnega interesa;
24.
ponovno poudarja potrebo po povečanju proračuna, namenjenega vseevropskim omrežjem, zlasti za odstranitev okoljskih ovir;
25.
poziva Komisijo, naj pospeši imenovanje usklajevalcev EU za projekte, ki so v interesu Skupnosti in jih je težko izvajati;
26.
poudarja, da lahko decentralizirana energetska infrastruktura in proizvodnja energije prispevata k višji ravni zanesljivosti oskrbe z energijo ter ju je treba spodbujati pri oblikovanju strategij energetske politike;
Dolgoročne pogodbe
27.
priznava, da so dolgoročne pogodbe navzgor z zunanjimi proizvajalci, še posebej v sektorju zemeljskega plina, potrebne za zagotovitev pozitivnega okolja za naložbe in da pomembno prispevajo k zanesljivosti oskrbe in ne ovirajo povezovanja notranjih energetskih trgov v Evropi, pod pogojem da novi udeleženci niso izključeni;
28.
meni, da je treba zagotoviti uravnoteženo in učinkovito uporabo načela "uporabi ali izgubi", da lahko novi akterji vstopijo v omrežja, katerih zmogljivosti niso izkoriščene;
29.
meni, da dolgoročne bilateralne pogodbe navzdol energetsko intenzivnim industrijam omogočajo, če ne zavzemajo znatnega deleža trga in strankam ne onemogočajo menjave dobaviteljev, izpogajanje bolj konkurenčnih in stabilnih cen energije pri dobaviteljih po lastni izbiri in bi zato morale biti dovoljene, pod pogojem, da jih ustrezni organi ustrezno nadzorujejo in da ne ustvarjajo dodatnih stroškov za omrežja, ne zapirajo trga za nove udeležence ali ne ogrožajo razvoja trga;
30.
poziva Komisijo, naj predlaga opredelitev velikega uporabnika energije in naj zlasti upošteva velike uporabnike energije v EU, ki konkurirajo v svetovnem gospodarstvu;
31.
zahteva, naj Komisija pripravi jasna navodila za dolgoročne bilateralne pogodbe navzdol, da bi zmanjšali negotovost na trgu in se usmerili k standardizaciji pogodb;
32.
opozarja, da so obrati za proizvodnjo, prenos, skladiščenje in distribucijo energije pomembna infrastruktura, katere varnost in zanesljivost je treba v celoti ohraniti ter zagotoviti v vseh okoliščinah;
Električna in plinska omrežja
33.
ponovno izraža skrb zaradi naložb, potrebnih za nadgradnjo električnih in plinskih omrežij za zagotovitev zanesljivosti preskrbe z energijo v EU; vztraja pri stabilnosti, skladnosti in preglednosti regulativnega okvira, da bi ustvarili naložbam prijazno okolje, in zato poziva k razvoju takšnega okvira za skupno korist potrošnikov in podjetij v EU;
34.
obžaluje, da je v državah članicah še vedno veliko ovir, zaradi katerih prihaja do nesorazmernih zamud pri gradnji nove infrastrukture za uvoz energije in povezovanju nove proizvodnje z glavnim električnim omrežjem; zato poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj izvedejo vse potrebne ukrepe, ki bodo zagotovili znižanje teh zamud na minimum, ter zagotovijo, da je vsako naseljeno oddaljeno in nedostopno območje (vključno z otoki in goratimi območji) povezano z glavnim električnim omrežjem;
35.
poziva države članice, naj omogočijo povečanje zmogljivosti omrežja, kar bo omogočilo vključitev nove obsežne proizvodnje energije iz kopenskih in morskih obnovljivih virov energije; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za oblikovanje inteligentnega omrežja EU, ki bo v celoti izkoristilo prednosti že dostopne najsodobnejše informacijske in komunikacijske tehnologije; v tako omrežje bi bili zajeti zelo različni načini pridobivanja, z njim bi potrošnik dobil možnost odločanja, tako omrežje pa bi moralo tudi hitro odkriti in analizirati motnje, nanje reagirati in odpravi njihove učinke; poziva države članice, naj podpirajo investicije in svojim regulatorjem podelijo izrecno pooblastilo za spodbujanje dosege teh ciljev;
36.
poudarja potrebo po tehnični uskladitvi omrežij EU;
37.
poziva Komisijo, naj oblikuje časovni načrt za vzpostavitev enotnega omrežja EU z električno energijo in plinom;
38.
pozdravlja nedavni tehnološki napredek pri uvedbi bioplina v plinsko omrežje; poziva Komisijo, naj predlaga dejanske ukrepe za obsežnejše izkoriščanje tega potenciala in prispeva k zanesljivosti oskrbe s plinom, zlasti k zagotavljanju dostopa do omrežja oskrbe z bioplinom;
Strateške zaloge
39.
se strinja z oceno Komisije, da je ob upoštevanju sedanje tehnologije pri plinu bolje poskrbeti za raznolikost oskrbovalnih poti in tehnologij, na primer z obrati za razplinjevanje in terminali za utekočinjeni zemeljski plin, kot pa ustvarjati velike zaloge plina; poziva Komisijo, naj pripravi konkretne predloge za boljše izkoriščanje obstoječih zalog plina, ki pa ne sme ogroziti ravnovesja med zanesljivostjo oskrbe in spodbujanjem novih akterjev na trgu;
40.
poudarja povezljivost električnih in plinskih omrežij; v zvezi s tem poudarja, da je skladiščenje bistven del plinskega omrežja in ga je treba upravljati v duhu nacionalne in evropske solidarnosti; verjame tudi, da lahko skladiščenje podpira generatorje električne energije v pripravljenosti, s čimer se prispeva k zanesljivosti oskrbe;
41.
ugotavlja, da lahko posamezne države članice na podlagi svojih ekonomskih in tehničnih možnosti načrtujejo ter ustvarjajo strateške zaloge plina;
Preglednost
42.
meni, da je preglednost nujna za razvoj konkurence in da je informacije treba vedno razkriti pravočasno, na jasen in lahko dostopen način ter na nediskriminatorni podlagi;
43.
opozarja na težave, s katerimi se srečujejo gospodinjski odjemalci pri izkoriščanju ugodnosti liberaliziranih trgov; poziva Komisijo, naj poda konkretne predloge za izboljšanje preglednosti za potrošnike; da bi bile informacije za potrošnike popolne in jasne (vključno z različnimi razpoložljivimi tarifami, energetsko mešanico podjetja in drugimi koristnimi informacijami, kot je označevanje, opredeljenimi v Direktivi 2003/54/ES) in da bi se okrepila vloga potrošniških organizacij na notranjem energetskem trgu;
44.
se strinja s Komisijo glede potrebe po uvedbi zavezujočih pravil za preglednost trga z električno energijo in trg s plinom; meni, da visoka in usklajena stopnja preglednosti spodbuja učinkovito konkurenčnost in vstop novih akterjev na trge;
45.
zato pozdravlja zavezanost Komisije k zagotavljanju večje preglednosti na trgih;
Izvajanje zakonodaje Skupnosti
46.
izraža skrb glede števila držav članic, ki še niso prenesle direktiv 2003/54/ES in 2003/55/ES, in glede tistih, ki te direktive neustrezno izvajajo; poziva države članice, naj v najkrajšem času v celoti prenesejo in izvajajo ti direktivi;
47.
meni, da direktivi 2003/54/ES in 2003/55/ES vsebujeta zadostne določbe, ki bi ob pravilni uporabi zagotovile konkurenčnost in vzpostavitev notranjega energetskega trga;
48.
se strinja s Komisijo, da je proces liberalizacije edina možnost, in države članice poziva, naj zagotovijo popoln in učinkovit prenos obstoječih direktiv o liberalizaciji; poleg tega odobrava predlog Komisije, da je treba nepravilnosti pri delovanju trga odpraviti s protiukrepi na področju konkurence in ureditvenimi protiukrepi;
49.
poziva Komisijo, naj objavi vse rezultate in odgovore, ki jih je pridobila na podlagi študije presoje vpliva, ter ga obvesti o tem, preden predloži nove zakonodajne predloge;
50.
v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije glede sprožitve postopkov za ugotavljanje kršitev proti tistim državam članicam, ki še niso prenesle ali pravilno izvajale Direktiv 2003/54/ES ali 2003/55/ES;
51.
svari pred preveliko koncentracijo na trgu in meni, da bi se s tem najbolje soočili preko nadaljnjega napredka integracije trga in z regulativnimi ukrepi, saj mora v odprtem konkurenčnem okolju potrošnik imeti na voljo izbiro dobavitelja
,
in ponovno poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za obravnavo koncentracije na energetskem trgu v primeru zlorab tržne prevlade;
52.
pozornost namenja dejstvu, da je kljub spodbudnemu razvoju pri usklajevanju distribucije čezmejne zmogljivosti nizka stopnja preglednosti pri izračunu prenosne zmogljivosti omrežja, ki se zahteva za dražbe, in izračunu razpoložljive prenosne zmogljivosti resna ovira za konkurenco, s katero se je treba spopasti z uvedbo strožjih predpisov o usklajenem ravnanju, ki se pojavlja pri dražbah, in s spodbujanjem protimonopolnega spremljanja;
53.
poziva Komisijo, naj natančno nadzoruje vpliv koncentracije na konkurenco na nacionalni ravni in ravni EU, pri čemer mora upoštevati tudi sedanji postopek konsolidacije, ki pospešuje ustanovitev novih, večjih in večnacionalnih energetskih podjetij, ki delujejo v veliko državah članicah in imajo visoko stopnjo vertikalnega povezovanja ter združujejo plin in električno energijo;
54.
meni, da je javno lastništvo na trgih električne energije in plina eden glavnih vzrokov za motnje na ravni EU ter da navzočnost javnih podjetij zmanjša spodbude za konkurenco na teh trgih; v večini primerov je namreč v takih podjetjih zaradi statuta podjetja manj preglednosti in informacij za morebitne vlagatelje, hkrati pa so odvisna od političnih odločitev, ki jih sprejmejo vlade držav članic;
55.
poziva Komisijo, naj v svojih ukrepih in predlogih upošteva pomen, ki ga imajo mala in srednje velika energetska podjetja za delovanje konkurenčnih energetskih trgov;
56.
poziva vlade držav članic, naj ne podpirajo več tako imenovanih nacionalnih prvakov in ne sprejemajo protekcionistične zakonodaje, ki preprečuje razvoj resnično integriranega energetskega trga EU; poziva k oblikovanju dejavnih programov za sproščanje plina in električne energije na trg in likvidnejših trgov, da se spodbudi vstop novih akterjev na trg;
57.
meni, da je ključna pregledna in popolna vključitev prihodnjega spremenjenega sistema za trgovanje z emisijami na liberaliziran energetski trg, pod nadzorom nacionalnih regulatorjev, da se prepreči izkrivljanje v tržnih mehanizmih;
58.
ponovno poudarja pomen takojšnje vzpostavitve popolnoma liberaliziranega energetskega trga EU in vztraja, da Komisija konec septembra 2007, kot je napovedala, predstavi paket dodatnih ukrepov za notranji trg;
o
o o
59.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
