A6-0056/2009
16.2.2009
***I
POROČILO
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavitvi Direktive 2000/46/ES
(KOM(2008)0627 – C6‑0350/2008 – 2008/0190(COD))
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Poročevalec:
John Purvis
PE 415.201v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v Členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in Členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................27
POSTOPEK..............................................................................................................................31
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja, spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES ter razveljavitvi Direktive 2000/46/ES
( KOM(2008)0627 – C6‑0350/2008 – 2008/0190(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2008)0627 ),
– ob upoštevanju Člena 251(2) in Členov 47(2) ter 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6‑0350/2008 ),
– ob upoštevanju Člena 51 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6‑0056/2009 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Predlog spremembe
1
Predlog direktive - akt o spremembi
Uvodna izjava 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(2) Komisija je predstavila poročilo, v katerem je bila izpostavljena potreba po reviziji Direktive 2000/46/ES, ker naj bi bile nekatere njene določbe ovira za vzpostavitev resničnega enotnega trga za storitve v zvezi z elektronskim denarjem.
(2) Komisija je predstavila poročilo, v katerem je bila izpostavljena potreba po reviziji Direktive 2000/46/ES, ker naj bi bile nekatere njene določbe ovira za vzpostavitev resničnega enotnega trga za storitve v zvezi z elektronskim denarjem in za razvoj takšnih storitev, ki so prijazni do uporabnika .
Predlog spremembe
2
Predlog direktive - akt o spremembi
Uvodna izjava 5
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(5) Uporabo te direktive je primerno omejiti na ponudnike plačilnih storitev, ki izdajajo elektronski denar. Direktiva se ne sme uporabljati za predplačniške instrumente, katerih načini uporabe so omejeni, bodisi zato, ker imetniku dopuščajo nakup blaga ali storitev samo v prostorih izdajatelja ali v okviru omejene mreže ponudnikov storitev na podlagi neposrednega trgovinskega sporazuma s poklicnim izdajateljem, bodisi zato, ker jih je mogoče uporabljati samo za nakup omejenega izbora blaga ali storitev. Za instrument se šteje, da se uporablja v okviru „omejene mreže“, če ga je mogoče uporabljati samo za nakup blaga in storitev v posebni trgovini, verigi trgovin ali za omejen izbor blaga ali storitev, ne glede na zemljepisno lego prodajnega mesta. Primeri takih instrumentov so kartice trgovin, kartice za nakup goriva, članske kartice, kartice za javni prevoz in boni za prehrano. Instrumenti, ki jih je mogoče uporabljati v navedenih trgovinah, ne smejo biti izvzeti, ker so praviloma zasnovani za mrežo ponudnikov storitev, ki se nenehno širi. Nazadnje, Direktiva se ne sme uporabljati za plačilne transakcije za nakup digitalnega blaga ali storitev, ki jim operater na podlagi njihovega značaja dodaja stvarno vrednost, npr. v obliki funkcij dostopa, iskanja ali prenosa, če je mogoče zadevno blago ali storitev uporabljati samo z digitalno napravo, kot je mobilni telefon ali računalnik.
(5) Uporabo te direktive je primerno omejiti na ponudnike plačilnih storitev, ki izdajajo elektronski denar. Direktiva se ne sme uporabljati za predplačniške instrumente, katerih načini uporabe so omejeni, bodisi zato, ker imetniku dopuščajo nakup blaga ali storitev samo v prostorih izdajatelja ali v okviru omejene mreže ponudnikov storitev na podlagi neposrednega trgovinskega sporazuma s poklicnim izdajateljem, bodisi zato, ker jih je mogoče uporabljati samo za nakup omejenega izbora blaga ali storitev. Za instrument se šteje, da se uporablja v okviru „omejene mreže“, če ga je mogoče uporabljati samo za nakup blaga in storitev v posebni trgovini, verigi trgovin ali za omejen izbor blaga ali storitev, ne glede na zemljepisno lego prodajnega mesta. Primeri takih instrumentov so kartice trgovin, kartice za nakup goriva, članske kartice, kartice za javni prevoz in boni za prehrano. Instrumenti, ki jih je mogoče uporabljati v navedenih trgovinah, ne smejo biti izvzeti, ker so praviloma zasnovani za mrežo ponudnikov storitev, ki se nenehno širi. Nazadnje, Direktiva se ne sme uporabljati za plačilne transakcije za nakup digitalnega blaga ali storitev, ki jim operater na podlagi njihovega značaja dodaja stvarno vrednost, npr. v obliki funkcij dostopa, iskanja ali prenosa, če je mogoče zadevno blago ali storitev uporabljati samo z digitalno napravo, kot je mobilni telefon ali računalnik , in če operater telekomunikacijskega, digitalnega ali informacijsko-tehnološkega omrežja ne deluje le kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev ter ponudnikom blaga in storitev .
Obrazložitev
Uvodna izjava (5), povezana s členom 1(4), mora biti v skladu s samim členom 1(4) in ne sme črtati enega izmed pogojev, navedenih v tem členu. Prav tako, ker je člen 1(4) prepis člena 3 (l) iz direktive o plačilnih storitvah, je predlog spremembe potreben za uskladitev uvodne izjave (5) te direktive z uvodno izjavo (6) direktive o plačilnih storitvah.
Predlog spremembe
3
Predlog direktive – akt o spremembi
Uvodna izjava 12
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(12) Da se ohrani zaupanje uporabnikov, mora biti elektronski denar unovčljiv. Unovčljivost sama po sebi ne pomeni, da je treba sredstva, prejeta v zamenjavo za elektronski denar, obravnavati kot depozite ali druga vračljiva sredstva v smislu Direktive 2006/48/ES. Unovčenje mora biti vedno mogoče v vsakem trenutku in v višini nominalne vrednosti. Unovčenje celotnega zneska mora biti vedno brezplačno. Delno unovčenje lahko pomeni stroške za izdajatelja, zato lahko ta za to storitev zaračuna sorazmerno pristojbino na podlagi stroškov. To ne posega v nacionalne zakonodaje o davčnih ali socialnih zadevah ali v katero koli obveznost izdajatelja na podlagi drugih zadevnih zakonodaj Skupnosti ali držav članic, kot so pravila za preprečevanje pranja denarja ali financiranja terorizma, kakršni koli ukrepi za zamrznitev sredstev ali kakršni koli posebni ukrepi, povezani s preprečevanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj.
(12) Da se ohrani zaupanje uporabnikov, mora biti elektronski denar unovčljiv. Unovčljivost sama po sebi ne pomeni, da je treba sredstva, prejeta v zamenjavo za elektronski denar, obravnavati kot depozite ali druga vračljiva sredstva v smislu Direktive 2006/48/ES. Unovčenje mora biti vedno mogoče v vsakem trenutku in v višini nominalne vrednosti. Unovčenje ob prenehanju veljavnosti pogodbe, pri kateri je datum prenehanja veljavnosti določen, mora biti vedno brezplačno. Celotno ali delno unovčenje pred prenehanjem veljavnosti lahko pomeni dodatne stroške za izdajatelja, zato lahko ta za takšno unovčenje zaračuna sorazmerno pristojbino na podlagi stroškov. To ne posega v nacionalne zakonodaje o davčnih ali socialnih zadevah ali v katero koli obveznost izdajatelja na podlagi drugih zadevnih zakonodaj Skupnosti ali držav članic, kot so pravila za preprečevanje pranja denarja ali financiranja terorizma, kakršni koli ukrepi za zamrznitev sredstev ali kakršni koli posebni ukrepi, povezani s preprečevanjem in preiskovanjem kaznivih dejanj.
Obrazložitev
Za uskladitev besedila s predlogom spremembe k členu 5 o unovčljivosti.
Predlog spremembe
4
Predlog direktive – akt o spremembi
Uvodna izjava 16
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(16) V skladu z Direktivo 2006/48/ES se institucije za izdajo elektronskega denarja obravnavajo kot kreditne institucije, čeprav ne morejo niti sprejemati depozitov javnosti niti odobriti kreditov iz prejetih sredstev javnosti. Glede na sistem, ki ga uvaja ta direktiva, je primerno spremeniti opredelitev kreditne institucije v Direktivi 2006/48/ES in s tem zagotoviti, da institucije za izdajo elektronskega denarja ne bodo obravnavane kot kreditne institucije. Vendar pa mora biti kreditnim institucijam še naprej dovoljeno izdajanje elektronskega denarja in opravljanje te dejavnosti na ravni celotne Skupnosti pod pogojem medsebojnega priznavanja ter celovitega režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki veljata zanje v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju bančništva.
(16) V skladu z Direktivo 2006/48/ES se institucije za izdajo elektronskega denarja obravnavajo kot kreditne institucije, čeprav ne morejo niti sprejemati depozitov javnosti niti odobriti kreditov iz prejetih sredstev javnosti. Glede na sistem, ki ga uvaja ta direktiva, je primerno spremeniti opredelitev kreditne institucije v Direktivi 2006/48/ES in s tem zagotoviti, da institucije za izdajo elektronskega denarja ne bodo obravnavane kot kreditne institucije. Vendar pa mora biti kreditnim institucijam še naprej dovoljeno izdajanje elektronskega denarja in opravljanje te dejavnosti na ravni celotne Skupnosti pod pogojem medsebojnega priznavanja ter celovitega režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja, ki veljata zanje v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju bančništva. Da bi ohranili enakopravne pogoje pa morajo imeti kreditne institucije tudi možnost, da to dejavnost izvedejo prek hčerinske družbe v sklopu režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja iz te direktive in ne v okviru Direktive 2006/48/ES.
Obrazložitev
V skladu z načelom o enakopravnih pogojih, bi morale institucije za izdajo elektronskega denarja, ki spadajo pod bančno skupino, prav tako imeti možnost, da imajo koristi od posebnega kapitalskega režima institucij za izdajo elektronskega denarja, kot je opredeljeno v tem naslovu, kot alternativo za vključitev iz režima za nadzor skrbnega in varnega poslovanja na konsolidirani osnovi iz direktive 2006/48/ES.
Predlog spremembe
5
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 1 – odstavek 1
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. V tej direktivi so določena pravila za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti ter nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter za dejavnost izdajanja elektronskega denarja.
1. V tej direktivi so določena pravila za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti izdajanja elektronskega denarja ter za nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja.
Obrazložitev
Pojasnitev strukture v skladu z drugimi direktivami o finančnih storitvah.
Predlog spremembe
6
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 1 – odstavek 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
2. Z izjemo člena 5 se ta direktiva ne uporablja za kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES.
2. Z izjemo členov 1,2 in 5 ter naslovov III in IV se ta direktiva ne uporablja za kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES.
Obrazložitev
Splošne določbe direktive in opredelitev sestave elektronskega denarja so prav tako pomembne za kreditne institucije, kadar te uporabljajo elektronski denar.
Predlog spremembe
7
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 1 – odstavek 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
3. Ta direktiva se ne uporablja za storitve, ki temeljijo na instrumentih, ki se lahko uporabljajo za nakup blaga ali storitev samo v prostorih izdajatelja ali na podlagi trgovinskega sporazuma z izdajateljem v okviru omejene mreže ponudnikov storitev ali za omejen izbor blaga ali storitev.
3. Ta direktiva se ne uporablja za podjetja, ki izdajajo elektronski denar, ki se lahko uporablja za nakup blaga ali storitev samo:
(a) v prostorih izdajatelja ; ali
(b) na podlagi trgovinskega sporazuma z izdajateljem v okviru omejene lokalne mreže blaga ali ponudnikov storitev ali za omejen izbor blaga ali storitev , kot je skupni sistem trženja ali distribucije .
Obrazložitev
To dodatno pojasnjuje, kaj se lahko obravnava kot „omejena mreža”.
Predlog spremembe
8
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 1 – odstavek 4
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
4. Ta direktiva se ne uporablja za storitve , ki temeljijo na kakršni koli telekomunikacijski, digitalni ali informacijsko-tehnološki napravi, pri čemer se kupljeno blago ali storitve dobavljajo v telekomunikacijske, digitalne ali informacijsko-tehnološke naprave in naj bi se tudi uporabljale z njimi, pod pogojem, da operater telekomunikacijskega, digitalnega ali informacijsko-tehnološkega omrežja ne deluje le kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev ter ponudnikom blaga in storitev.
4. Ta direktiva se ne uporablja za podjetja, ki izdajajo elektronski denar , ki temeljijo na kakršni koli telekomunikacijski, digitalni ali informacijsko-tehnološki napravi, pri čemer se kupljeno blago ali storitve dobavljajo v telekomunikacijske, digitalne ali informacijsko-tehnološke naprave in naj bi se tudi uporabljale z njimi, pod pogojem, da operater telekomunikacijskega, digitalnega ali informacijsko-tehnološkega omrežja ne deluje le kot posrednik med uporabnikom plačilnih storitev ter ponudnikom blaga in storitev.
Obrazložitev
Direktiva se nanaša na podjetja, ne na storitve.
Predlog spremembe
9
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 2 – točka 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
2. „elektronski denar“ pomeni denarno vrednost v obliki zahtevka izdajatelju, ki je elektronsko shranjena in izdana na podlagi prejema denarnih sredstev za namen izvrševanja plačilnih transakcij, kakor so opredeljene v členu 4(5) Direktive 2007/64/ES, in jo sprejemajo fizične ali pravne osebe, ki niso izdajatelj;
2. „elektronski denar“ pomeni katero koli elektronsko shranjeno denarno vrednost v obliki zahtevka izdajatelju, ki je izdana na podlagi prejema denarnih sredstev in je sprejeta za namen izvrševanja plačilnih transakcij, kakor so opredeljene v členu 4(5) Direktive 2007/64/ES, s strani fizične ali pravne osebe, ki ni izdajatelj;
Predlog spremembe
10
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 2 – točka 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
3. „elektronski denar v obtoku“ pomeni mesečno povprečje finančnih obveznosti predhodnih 12 mesecev v zvezi z elektronskim denarjem;
3. „elektronski denar v obtoku“ pomeni skupni znesek finančnih obveznosti v zvezi z elektronskim denarjem za izdajo v katerem koli trenutku ;
Obrazložitev
Zneski v obtoku so ocene v nekem časovnem trenutku, za katere ni mogoče izračunati srednje vrednosti. Zlasti za hitro rastoča podjetja velja, da kapitalske zahteve, ki temeljijo na povprečjih, hitro zastarajo. Nekatere institucije za izdajo elektronskega denarja izdajajo elektronski denar zelo sezonsko (na primer v času božičnih praznikov ali počitnic). Kapitalska zahteva, ki temelji na letni povprečni izdaji, bi bila tako lahko prenizka za kritje povpraševanja v času, ko je to največje.
Predlog spremembe
11
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
Členi 5 , od 10 do 15 in od 17 do 25 Direktive 2007/64/ES se smiselno uporabljajo za institucije za izdajo elektronskega denarja.
Člen 5 , člen 7(3) ter členi od 10 do 15 in od 17 do 25 Direktive 2007/64/ES se smiselno uporabljajo za institucije za izdajo elektronskega denarja.
Obrazložitev
Omemba člena 7(3) iz direktive o plačilnih storitvah državam članicam omogoča, da bankam ponudijo možnost, da nimajo ločene zahteve v zvezi s tekočim kapitalom za hčerinsko družbo za izdajanje elektronskega denarja, če je hčerinska družba vključena v konsolidirani nadzor matične institucije. To že velja za hčerinske družbe plačilnih institucij.
Predlog spremembe
12
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 4 – točka 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(3) ponudnik plačilnih storitev iz člena 1(1)(e) in (f) Direktive 2007/64/ES.
(3) ponudnik plačilnih storitev iz člena 1(1)(e) Direktive 2007/64/ES.
Obrazložitev
Če regionalni ali lokalni organi, ki ne nastopajo v vlogi javnih organov, izdajajo elektronski denar, veljajo zanje predpisi te direktive.
Predlog spremembe
13
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 5
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
Unovčljivost
Izdajanje in unovčljivost
1. Države članice zagotovijo, da izdajatelji elektronskega denarja na zahtevo imetnika v vsakem trenutku in v nominalni vrednosti unovčijo denarno vrednost elektronskega denarja, ki ga hranijo.
1. Države članice zagotovijo, da izdajatelji elektronskega denarja :
(a) izdajo elektronski denar v nominalni vrednosti na podlagi prejema denarnih sredstev; ter
(b) na zahtevo imetnika v vsakem trenutku trajanja pogodbe med izdajateljem in imetnikom brezplačno unovčijo deloma ali v celoti in v nominalni vrednosti denarno vrednost elektronskega denarja, ki ga hranijo.
2. Pogoji unovčenja so jasno navedeni v pogodbi med izdajateljem in imetnikom .
2. Ne glede na odstavek 1(b) lahko izdajatelj zaračuna pristojbino pri delnem ali celotnem unovčenju pred dogovorjenim iztekom veljavnosti pogodbe ali če datum poteka veljavnosti ni določen. Takšna pristojbina se določi podrobno in na vidnem mestu v pogodbi med izdajateljem in imetnikom ter mora biti sorazmerna in skladna z dejanskimi izdajateljevimi stroški. Pogoji unovčenja so navedeni v pogodbi na jasen in dostopen način in vključujejo časovno razporeditev .
3. Če se unovčenje izvaja pred datumom prenehanja veljavnosti pogodbe, se lahko unovči delni ali celotni znesek elektronsko shranjenega denarja.
4. Če se unovčenje izvaja na dan prenehanja veljavnosti pogodbe, se denarna vrednost hranjenega elektronskega denarja unovči brezplačno.
Če se unovčenje izvaja v roku 30 dni od dogovorjenega datuma prenehanja veljavnosti pogodbe , ki je določen v pogodbi , se denarna vrednost hranjenega elektronskega denarja unovči brezplačno.
3. Pravice trgovcev glede unovčenja so predmet pogodbenega sporazuma med izdajateljem elektronskega denarja in trgovcem.
5. Izdajatelj lahko zaračuna pristojbino samo pri delnem ali celotnem unovčenju pred prenehanjem veljavnosti pogodbe. Stopnja te pristojbine je omenjena v pogodbi. Pristojbina mora biti sorazmerna in skladna z dejanskimi izdajateljevimi stroški.
Obrazložitev
Iz poročila se črta izraz “brezplačno”, saj nekateri poslovni modeli potrošnikom zaračunavajo izdajanje ali unovčevanje elektronskega denarja. Prav tako pojasnjuje, da morajo biti stroški unovčenja med institucijami za izdajo elektronskega denarja in trgovci določeni v pogodbenem dogovoru.
Predlog spremembe
14
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 6
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice od institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da njihov ustanovni kapital, ki je sestavljen iz postavk, določenih v členu 57(a) in (b) Direktive 2006/48/ES, v času odobritve dovoljenja znaša vsaj 125 000 EUR .
Države članice od institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da njihov ustanovni kapital, ki je sestavljen iz postavk, določenih v členu 57(a) in (b) Direktive 2006/48/ES, v času odobritve dovoljenja znaša vsaj 200.000 EUR .
Obrazložitev
Minimalna kapitalska zahteva za institucije za izdajo elektronskega denarja je bila znižana od 1.000.000 EUR na 125.000 EUR brez obrazložitve, zakaj tveganja, povezana s zneskom kapitala v višini 1.000.000 EUR iz Direktive 2000/46/ES, niso več tako velika. Znesek v višini 125.000 EUR je občutno prenizek in uporabnikom ne zagotavlja jamstva v zvezi s prihodnostjo poslovnega življenja institucij za izdajo elektronskega denarja, katerim je uporabnik zaupal svoja finančna sredstva. Začetna kapitalska zahteva bi morala zadostovati za kritje obdobja, ki je potrebno za ustanovitev in trženje institucije za izdajo elektronskega denarja ter za obdobje veljavnosti izdanega elektronskega denarja.
Predlog spremembe
15
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 7 – odstavek 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
2. Lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja se izračunajo bodisi v skladu z eno od treh metod (A, B, C), določenih v členu 8 Direktive 2007/64/ES , bodisi v skladu z metodo D, opisano v odstavku 3. Ustrezno metodo določijo pristojni organi na podlagi nacionalne zakonodaje.
2. Lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja se izračunajo v skladu z eno od treh metod (A, B, C), določenih v členu 8 Direktive 2007/64/ES za dejavnosti iz člena 8(1)(a), (b) in (d)) te direktive in v skladu z metodo D, opisano v odstavku 3 za dejavnost izdajanja elektronskega denarja . Ustrezno metodo A, B ali C za dejavnosti iz člena 8(1)(a), (b) in (d) določijo pristojni organi na podlagi nacionalne zakonodaje.
Obrazložitev
Institucija za izdajo elektronskega denarja ni plačilna institucija. Metodologije, ki jih uporabljajo plačilne institucije, zato morda niso primerne za institucije za izdajo elektronskega denarja. Zahtevani skupni znesek lastnih sredstev bi zato moral temeljiti na različnih dejavnostih in tveganjih, ki so lastna tem dejavnostim.
Predlog spremembe
16
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 7 – odstavek 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
3. Metoda D: če elektronski denar predstavlja največji znesek med elektronskim denarjem v obtoku in obsegom plačil, so lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja enaka najmanj vsoti naslednjih elementov :
3. Metoda D: lastna sredstva institucij za izdajo elektronskega denarja morajo znašati najmanj 1,5 % elektronskega denarja v obtoku.
(a) 5 % dela elektronskega denarja do 5 milijonov EUR;
Če institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo katero koli od dejavnosti iz člena 8(1) in količina elektronskega denarja v obtoku ni znana vnaprej, pristojni organi omogočijo institucijam uporabo tega člena na podlagi reprezentativnega dela, predvidenega za plačilne storitve, če je mogoče takšen reprezentativni del razumno oceniti na podlagi preteklih podatkov in v zadostitev pristojnih organov.
(b) 2,5 % dela elektronskega denarja od 5 milijonov EUR do 10 milijonov EUR;
Če institucije za izdajo elektronskega denarja izvajajo katero koli od dejavnosti iz člena 8(1), se lahko lastna sredstva izračunajo tudi v skladu z eno od treh metod (A, B ali C) iz člena 8 Direktive 2007/64/ES.
(c) 2% dela elektronskega denarja od 10 milijonov EUR do 100 milijonov EUR;
(d) 1,5% dela elektronskega denarja od 100 milijonov EUR do 250 milijonov EUR;
(e) 1 % dela elektronskega denarja nad 250 milijonov EUR.
Obrazložitev
Ko institucije za izdajo elektronskega denarja poslujejo z elektronskim in neelektronskim denarjem, bi bilo primerno dovoliti, da izračuni lastnih sredstev temeljijo na stroških, obsegu plačil ali prihodkih (metode A, B ali C) in ne na sredstvih v obtoku (metoda D). To pa zato, ker prve metode lahko bolje odražajo prevladujočo dejavnost ponudnika plačilnih storitev ter stopnjo tveganja, kateremu je izpostavljeno podjetje. Če se izdajateljem elektronskega denarja in pristojnim organom omogoči možnost, da izberejo najbolj primerno metodo, bo varno in skrbno poslovanje učinkovitejše.
Predlog spremembe
17
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 7 – odstavek 4
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
4. Na podlagi ocene postopkov za obvladovanje tveganj, podatkovnih baz o tveganju izgub in mehanizmov notranjega nadzora institucije za izdajo elektronskega denarja lahko pristojni organi od institucije za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da hrani znesek lastnih sredstev, ki je do 20% večji od zneska, izračunanega na podlagi metode, izbrane v skladu z odstavkom 2, ali dovolijo instituciji za izdajo elektronskega denarja, da hrani znesek lastnih sredstev, ki je do 20% manjši od zneska, izračunanega na podlagi metode, izbrane v skladu z odstavkom 2.
črtano
Obrazložitev
Ni potrebe, da bi zahtevali 20 % kapitala več ali manj od rezultata izračuna.
Predlog spremembe
18
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 7 – odstavek 6
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
6. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje večkratne uporabe elementov, ki so sprejemljivi kot lastna sredstva, če institucija za izdajo elektronskega denarja pripada isti skupini kot neka druga institucija za izdajo elektronskega denarja, kreditna institucija, investicijska družba, družba za upravljanje premoženja ali zavarovalnica. Ta odstavek se prav tako uporablja, če institucija za izdajo elektronskega denarja poleg izdajanja elektronskega denarja opravlja tudi druge dejavnosti.
6. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje večkratne uporabe elementov, ki so sprejemljivi kot lastna sredstva, če institucija za izdajo elektronskega denarja pripada isti skupini kot neka druga institucija za izdajo elektronskega denarja, kreditna institucija, investicijska družba, družba za upravljanje premoženja ali zavarovalnica ali pozavarovalnica . Ta odstavek se prav tako uporablja, če institucija za izdajo elektronskega denarja poleg izdajanja elektronskega denarja opravlja tudi druge dejavnosti.
Obrazložitev
Preprečevanje podvajanja bi moralo veljati tudi za skupine, ki vključujejo pozavarovalnice, v skladu z obstoječimi direktivami.
Predlog spremembe
19
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 7 – odstavek 6 a (novo)
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
6a. Če so izpolnjeni pogoji iz člena 69 Direktive 2006/48/ES, državam članicam ali njihovim pristojnim organom ni treba uporabljati člena 7(2) in (3) te direktive za plačilne institucije, ki so v skladu z Direktivo 2006/48/ES zajete v konsolidirani nadzor matične kreditne institucije.
Obrazložitev
Ta določba je že v členu 7(3) direktive o plačilnih storitvah, da za kreditne institucije ne bi veljale kumulativne zahteve glede skrbnega in varnega poslovanja iz bančne direktive na eni strani in posebnega režima za institucije plačilnih storitev na drugi. Tudi v tej direktivi bi moralo biti to ustrezno navedeno.
Predlog spremembe
20
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 1 – uvodni del
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. Razen izdajanja elektronskega denarja lahko institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo tudi katero koli izmed naslednjih dejavnosti:
1. Razen izdajanja elektronskega denarja lahko institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo tudi katero koli izmed naslednjih dejavnosti v skladu s členom 3 :
Obrazložitev
Sklicevanje v členu 8(1) na vsako dejavnost “ločeno za vsak vidik” bi lahko bilo napačno tolmačeno, kot da se za vsako dejavnost zahteva posebna pridobitev dovoljenja, kar pa ni potrebno. Člen 3 se sklicuje na člene 5 in 10 direktive o plačilnih storitvah, ki se nanašajo na odobritev, sklicuje se pa tudi na druge člene o nadzoru, vodenju evidenc, medsebojnem priznavanju itd. Za uporabo člena 3 te direktive ni potrebno dodatno besedilo, ki bi lahko povzročilo zmedo.
Predlog spremembe
21
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(a) opravljanje plačilnih storitev, navedenih v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES;
(a) opravljanje plačilnih storitev, navedenih v Prilogi k Direktivi 2007/64/ES , če so izpolnjeni pogoji iz člena 16(2) in (4) Direktive 2007/64/ES ;
Obrazložitev
Pogoji iz členov 16(2) in (4) direktive 2007/64/ES niso v celoti omenjeni v členu 8 predlagane direktive. Še posebej za plačilne storitve je v členu 16(2) direktive 2007/64/ES navedeno, da ima plačilna institucija lahko le plačilni račun, ki ga izrecno uporablja za plačilne transakcije. To pa v predlagani direktivi ni več omenjeno. Zaradi jasnosti je treba dodati navedbo celotnega besedila člena 16(2). Isto velja za člen 16(4).
Predlog spremembe
22
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(b) odobritev kreditov v zvezi s plačilnimi storitvami iz točk 4, 5 ali 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 16(3) in (5) te direktive;
(b) odobritev kreditov v zvezi s plačilnimi storitvami iz točk 4, 5 ali 7 Priloge k Direktivi 2007/64/ES, če so izpolnjeni pogoji, določeni v členu 16(3) in (5) te direktive; poleg tega ti krediti niso odobreni iz sredstev, prejetih v zameno za elektronski denar in hranjeni v skladu s členom 9(1);
Predlog spremembe
23
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 1 – točka c
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(c) opravljanje operativnih in drugih povezanih pomožnih storitev, ki so tesno povezane z izdajanjem elektronskega denarja;
(c) opravljanje operativnih in drugih povezanih pomožnih storitev, ki so tesno povezane z izdajanjem elektronskega denarja , kot je določeno v členu 16(1)(a) Direktive 2007/64/ES ;
Obrazložitev
Potrditev, da so dejavnosti institucije za izdajo elektronskega denarja lahko enake dejavnostim plačilne institucije, s čimer je plačilnim institucijam omogočeno, da »napredujejo« ali posodobijo svoj status v institucijo za izdajanje elektronskega denarja, ne da bi s tem izgubile katero koli od dovoljenih dejavnosti plačilnih institucij, saj je omenjen člen 16(1) direktive o plačilnih storitvah, v kateri so navedene dejavnosti, kot so: zagotavljanje izvršitve plačilnih storitev, storitve menjave valut, dejavnosti hrambe ter shranjevanje in obdelava podatkov.
Predlog spremembe
24
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 1 – točka d
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(d) upravljanje plačilnih sistemov;
(d) upravljanje plačilnih sistemov , kot je določeno v členu 4(6) Direktive 2007/64/ES in brez poseganja v člen 28 Direktive 2007/64/ES ;
Predlog spremembe
25
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 8 – odstavek 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
2. Sredstva, ki jih institucije za izdajo elektronskega denarja prejmejo od uporabnika plačilnih storitev v zameno za elektronski denar, niso depoziti ali druga vračljiva sredstva v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES. Sredstva, ki jih prejmejo za katero koli drugo plačilno storitev, niso niti depoziti ali druga vračljiva sredstva v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES niti elektronski denar v smislu te direktive.
2. Sredstva, ki jih institucije za izdajo elektronskega denarja prejmejo v zameno za elektronski denar, niso depoziti ali druga vračljiva sredstva v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES. Sredstva, ki jih prejmejo za katero koli plačilno storitev, kot je določeno v prilogi k Direktivi 2007/64/ES, niso niti depoziti ali druga vračljiva sredstva v smislu člena 5 Direktive 2006/48/ES niti elektronski denar v smislu te direktive. Institucije za izdajo elektronskega denarja ne odobrijo kreditov iz sredstev, prejetih ali hranjenih za izvrševanje transakcij elektronskega denarja.
Obrazložitev
Predlog spremembe pojasni razliko med denarjem, prejetim kot depozit (v bankah), in denarjem, ki je v obtoku (v institucijah za izdajo elektronskega denarja). Nižje zahteve glede kapitala zaradi nižje tveganosti pri institucijah za izdajo elektronskega denarja mora spremljati pojasnitev, da mora biti elektronski denar v obtoku zaščiten in ne sme biti uporabljen za odobritev kreditov.
Predlog spremembe
26
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 9 – odstavek 1
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice ali njihovi pristojni organi od institucije za izdajo elektronskega denarja, ki opravlja katero koli izmed dejavnosti iz člena 8(1)(a) do (d) in se hkrati ukvarja tudi z drugimi poslovnimi dejavnostmi iz člena 8(1)(e) , zahtevajo, da v skladu z določbami člena 9(1), (2) in (4) Direktive 2007/64/ES zaščiti sredstva, ki jih je prejela od uporabnikov plačilnih storitev ali prek drugega ponudnika plačilnih storitev za izvršitev plačilnih transakcij.
1. Države članice od institucije za izdajo elektronskega denarja, ki opravlja katero koli izmed dejavnosti iz člena 8(1) , zahtevajo, da v skladu s členom 9(1), (2) in (4) Direktive 2007/64/ES zaščiti vsa sredstva, ki jih je prejela v zvezi s temi dejavnostmi za izvršitev plačilnih transakcij , v povezavi s tem se bodo terjatve kreditnih in plačilnih kartic smiselno obravnavale kot likvidna sredstva z nizkim tveganjem .
Obrazložitev
To spreminja poročilo z dodatnim stavkom, tako da bi denar, ki naj bi prispel iz plačil od kreditnih ali plačilnih kartic, lahko bil uporabljen za elektronski denar v obtoku, ki mora biti zaščiten. Sredstev elektronskega denarja ni treba pravno zaščititi (v primeru nesolventnosti), razen če institucija za izdajo elektronskega denarja ponuja storitve, ki niso povezane z izdajo elektronskega denarja, saj je v tem primeru tveganje večje.
Predlog spremembe
27
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
Ne glede na prvi pododstavek se člen 9(1)(b) Direktive 2007/64/ES ne uporablja za institucije za izdajo elektronskega denarja, razen če te institucije ponujajo kreditne ali neplačilne storitve.
Predlog spremembe
28
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 9 – odstavek 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
2. Države članice ali njihovi pristojni organi lahko zahtevajo, da tudi institucije za izdajo elektronskega denarja , ki ne opravljajo drugih poslovnih dejavnosti iz člena 8(1)(a) do (d), izpolnjujejo zahteve glede zaščitnih ukrepov iz odstavka 1 tega člena .
2. Države članice zahtevajo, da institucije za izdajo elektronskega denarja smiselno zaščitijo vsa sredstva, ki predstavljajo finančne obveznosti v zvezi z elektronskim denarjem v obtoku, v skladu s členom 9(1), (2) in (4) Direktive 2007/64/ES .
Predlog spremembe
29
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(a) povprečje skupnega zneska plačilnih transakcij, ki jih je v predhodnih dvanajstih mesecih izvršila zadevna oseba, vključno z vsemi zastopniki, za katere prevzema polno odgovornost, ne presega 3 milijonov EUR mesečno ;
(a) vse poslovne dejavnosti ustvarjajo skupni znesek finančnih obveznosti v zvezi z elektronskim denarjem v obtoku, ki ne presega 3 milijonov EUR ; ter
Obrazložitev
Prag opustitve bi moral še naprej temeljiti na obtoku elektronskega denarja, ne pa na plačilnem obsegu, če je velikost obtoka tista, kjer se nahajajo tveganja v zvezi z izdajanjem elektronskega denarja.
Predlog spremembe
30
Predlog direktive – akt o spremembi
Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
Če institucije za izdajo elektronskega denarja opravljajo katero koli od dejavnosti iz člena 8(1) in količina elektronskega denarja v obtoku ni znana vnaprej, pristojni organi omogočijo institucijam uporabo tega člena na podlagi reprezentativnega dela, predvidenega za plačilne storitve, če je mogoče takšen reprezentativni del razumno oceniti na podlagi preteklih podatkov in v zadostitev pristojnih organov.
Obrazložitev
Za operaterje mobilne telefonije – ali druge tržne akterje, ki bi v prihodnosti želeli uporabljati hibridne račune – je izračun elektronskega denarja v obtoku zelo težaven, če ne nemogoč. V primeru hibridnih računov se elektronski denar v obtoku lahko izračuna le naknadno, ko je potrošnik že zaključil plačilno transakcijo. Direktiva bi morala omogočiti izračun elektronskega denarja v obtoku na podlagi ocen, ki temeljijo na preteklih podatkih za namene opustitve, podobno kot pri rešitvi glede izračuna lastnih sredstev in zahtev glede zaščitnih ukrepov.
Predlog spremembe
31
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
Zahteva, določena v točki (a) prvega pododstavka, se oceni na podlagi predvidenega skupnega zneska plačilnih transakcij v poslovnem načrtu pravne osebe, razen če pristojni organi zahtevajo prilagoditev tega načrta.
črtano
Obrazložitev
Prag opustitve bi moral še naprej temeljiti na obtoku elektronskega denarja, ne pa na plačilnem obsegu, če je velikost obtoka tista, kjer se nahajajo tveganja v zvezi z izdajanjem elektronskega denarja.
Predlog spremembe
32
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 15 – odstavek 1
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice dovolijo institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki so začele opravljati svojo dejavnost v skladu z določbami za izvajanje Direktive 2000/46/EC v državi članici, v kateri imajo sedež, pred datumom začetka veljavnosti te direktive, da nadaljujejo s svojimi dejavnostmi brez dovoljenja, predvidenega v členu 3. Države članice od takih institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da pristojnim organom predložijo vse pomembne informacije, na podlagi katerih ti v šestih mesecih po začetku veljavnosti določb iz člena 11 presodijo, ali institucije izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in v nasprotnem primeru, kakšni ukrepi so potrebni za njihovo izpolnjevanje ter ali je potreben preklic dovoljenja. Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki izpolnjujejo zahteve, se odobri dovoljenje in se vnesejo v register. Če zahteve niso izpolnjene v šestih mesecih od [iztek roka za izvedbo Direktive] , se zadevnim institucijam za izdajo elektronskega denarja prepove izdajanje elektronskega denarja.
1. Države članice dovolijo institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki so začele opravljati svojo dejavnost v skladu z določbami za izvajanje Direktive 2000/46/EC v državi članici, v kateri imajo sedež, pred datumom začetka veljavnosti te direktive, da nadaljujejo s svojimi dejavnostmi v državi članici in kateri koli drugi državi članici v skladu z medsebojnim priznavanjem ureditev, določenih v Direktivi 2000/46/EC brez dovoljenja, predvidenega v členu 3 te direktive, in brez zahteve po skladnosti z drugimi določbami v naslovu II ali z določbami, na katere se sklicuje v naslovu II . Države članice od takih institucij za izdajo elektronskega denarja zahtevajo, da pristojnim organom predložijo vse pomembne informacije, na podlagi katerih ti v šestih mesecih po začetku veljavnosti določb iz člena 11 presodijo, ali institucije izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in v nasprotnem primeru, kakšni ukrepi so potrebni za njihovo izpolnjevanje ter ali je potreben preklic dovoljenja. Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki izpolnjujejo zahteve, se odobri dovoljenje in se vnesejo v register ter se od njih zahteva, da izpolnijo zahteve iz naslova II . Če zahteve niso izpolnjene v šestih mesecih od ...* , se zadevnim institucijam za izdajo elektronskega denarja prepove izdajanje elektronskega denarja.
* UL: prosimo, da vstavite datum prenosa iz člena 19(1).
Obrazložitev
Treba je pojasniti, katere določbe direktive o elektronskem denarju bodo oziroma ne bodo veljale v prehodnem obdobju.
Predlog spremembe
33
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 15 – odstavek 3
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
3. Države članice dovolijo pravnim osebam, ki so začele opravljati svoje dejavnosti kot subjekti v okviru nacionalne zakonodaje za izvajanje člena 8 Direktive 2000/46/ES pred [datum sprejetja predloga Komisije] , da nadaljujejo s svojimi dejavnostmi v zadevni državi članici do [12 mesecev po izteku roka za prenos] , brez da bi jim bilo treba zaprositi za dovoljenje iz člena 3. Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki jim v tem obdobju nista bila odobrena ne dovoljenje ne opustitev v smislu člena 10, se prepove izdajanje elektronskega denarja.
3. Države članice dovolijo pravnim osebam, ki so začele opravljati svoje dejavnosti kot subjekti v okviru nacionalne zakonodaje za izvajanje člena 8 Direktive 2000/46/ES pred 9. oktobrom 2008 , da nadaljujejo s svojimi dejavnostmi v zadevni državi članici do ...* , brez da bi jim bilo treba zaprositi za dovoljenje iz člena 3 in brez zahteve, da izpolnijo druge določbe iz naslova II ali določbe, na katere se sklicuje v naslovu II . Institucijam za izdajo elektronskega denarja, ki jim v tem obdobju nista bila odobrena ne dovoljenje ne opustitev v smislu člena 10, se prepove izdajanje elektronskega denarja.
* UL: prosimo, da vstavite datum 12 mesecev od prenosa iz člena 19(1).
Obrazložitev
Tehnična sprememba, povezana tudi s predlogom spremembe v zvezi s členom 15(1).
Predlog spremembe
34
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 16 - točka 1
Direktiva 2005/60/ES
Člen 11 – odstavek 5 – točka (d)
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(d) „(d) elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v členu 1(3)(b) Direktive 2009/../ES (*), če znesek, shranjen na nosilcu podatkov (če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov), ne presega [ 500 EUR ] , ali če je znesek celega koledarskega leta (če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov) omejen na [ 3 000 EUR ] , razen če imetnik v skladu s členom 5 Direktive 2009/../ES unovči znesek v višini [ 1 000 EUR ] ali več v istem koledarskem letu“.
(d) elektronskim denarjem, kakor je opredeljen v členu 2(2) Direktive 2009/../ES (*), če znesek, shranjen na nosilcu podatkov (če nanj ni mogoče ponovno naložiti podatkov), ne presega 500 EUR, ali če je znesek celega koledarskega leta (če je mogoče podatke ponovno naložiti na nosilec podatkov) omejen na 3 000 EUR, razen če imetnik v skladu s členom 5 Direktive 2009/../ES unovči znesek v višini 1 000 EUR ali več v istem koledarskem letu.
Obrazložitev
Tehnična sprememba.
Predlog spremembe
35
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 17- točka 1– točka a
Direktiva 2006/48/ES
Člen 4 – točka 1 - točka b
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
(a) točka (1)(b) se nadomesti z:
(a) točka (1) se nadomesti z:
Obrazložitev
Tehnična sprememba.
Predlog spremembe
36
Predlog direktive - akt o spremembi
Člen 19 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga je predlagala Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice najpozneje do [ … ] sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo takoj posredujejo Komisiji.
1. Države članice do … * sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo takoj posredujejo Komisiji.
* UL: prosimo vstavite datum: 18 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive iz člena 20.
Obrazložitev
Tehnična sprememba.
OBRAZLOŽITEV
Elektronski denar je v elektronski obliki shranjeni denar, bodisi spletni plačilni račun, dobroimetje za uporabo storitev mobilne telefonije, elektronski darilni bon, možnost elektronskega nakupa z bančno kartico
Elektronski sistemi nakupovanja, ki temeljijo na pametni kartici (pri kateri je vrednost shranjena na njenem čipu, ne pa na eksterno vodenem računu, tako da naprave za sprejem kartice niso vezane na omrežno povezovanje), so bili od sredine devetdesetih let v uporabi po vsej Evropi, zlasti v Nemčiji (Geldkarte), Avstriji (Quick), Belgiji (Proton), Franciji (Moneo), na Nizozemskem (Chipknip and Chipper), v Švici ("Cash"), na Norveškem ("Mondex"), Švedskem ("Cash"), Finskem ("Avant"), v Združenem kraljestvu ("Mondex"), na Danskem ("Danmřnt") in na Portugalskem ("Porta-moedas Multibanco"). Pametne kartice so s povečanjem števila digitalnih transakcij znižale bančne stroške – na primer s plačevanjem na parkirnih in prodajnih avtomatih ali gostinskih storitev. , potovalna kartica, ki jo je možno napolniti, darilni boni ali boni za hrano, bodisi nešteto drugih inovativnih tehnoloških rešitev. Elektronski denar je tudi sredstvo za plačevanje za tiste, ki nimajo dostopa do bančnega računa, na primer otroci ali priseljenci. Izdajatelji elektronskega denarja v EU so julija 2007 dali v obtok 1053 milijonov EUR, v letu 2005 pa 670 milijonov EUR.
Institucija za izdajo elektronskega denarja ni banka, kamor bi lahko shranili vplačana sredstva in jih porabili v različni obliki. Čeprav se pogosto uporablja kot rastoč poslovni model za plačila po celem svetu, zlasti v Aziji, je bil razvoj elektronskega trga v Evropi zelo neenakomeren, z dejansko rastjo samo v dveh državah članicah: v Združenem kraljestvu (60
Evropska komisija za presojo vplivov o direktivi o elektronskem denarju, objavljena 09/10/08, priloga 6. )in v Češki republiki (54). V večini držav članic se elektronski denar še vedno ne obravnava kot verodostojna zamenjava za gotovino.
Ob koncu leta 2007 je imela Nemčija osem izdajateljev elektronskega denarja, Danska sedem, Nizozemska šest, Francija pet, Belgija pet, Latvija štiri, Švedska tri, Italija tri, Slovenija dva, Ciper enega in Finska prav tako enega.
Presoja vplivov Evropske komisije o direktivi o elektronskem denarju, objavljena 09/10/08, Priloga 6, tudi pravni dokument Evropske centralne banke o institucijah za izdajo elektronskega denarja iz julija 2008
http://www.ecb.int/pub/pdf/scplps/ecblwp7.pdf
Minimalna do maksimalna uskladitev
Čeprav je direktiva o elektronskem denarju 2000/46/ES vključevala opustitev majhnih ali omejenih omrežij institucij za izdajo elektronskega denarja, je bila prav tako direktiva, ki je vključevala minimalno usklajevanje. Številne države članice so se zato odločile proti opustitvi, na primer Španija in Avstrija, da ne bi zaustavile novega tehnološkega razvoja na tem področju. Dve nemški instituciji za izdajo elektronskega denarja sta se odločili za prevzem ureditve Združenega kraljestva zaradi bolj ugodnega izvajanja direktive o elektronskem denarju.
S sprejetjem direktive o plačilnih storitvah 2007/64/ES, ki je posodobila predpise o plačilnih sistemih, se zdi smiselno posodobiti tudi predpise o storitvah v zvezi z elektronskim denarjem. To je še zlasti pomembno za doseganje dejanskega enotnega trga in upravičuje povečanje usklajevanja, kar naj bi omogočilo razvoj industrije v Evropi, zlasti v tistih državah članicah, kjer se do sedaj ni bistveno razvila.
Predlog Komisije samodejno in specifično iz direktive izvzema določene tipe institucij za izdajo elektronskega denarja, če izpolnjujejo določena merila, namesto da bi državam članicam dovolili možnost uporabe izjem ali ne. Institucije za izdajo elektronskega denarja izven področja uporabe direktive ali tiste, ki so opuščene v skladu s členom 10, ne smejo iti v drugo državo članico.
Zahteve ustanovnega kapitala
Naslednjo oviro razvoju predstavljajo izredno visoke zahteve glede skrbnega in varnega poslovanja. Direktiva o kapitalskih zahtevah in direktiva o plačilnih storitvah sta bili bolj primerni. V stari direktivi so morale imeti institucije za izdajo elektronskega denarja 1 milijon EUR začetnega kapitala. Predlog Komisije zmanjšuje ta znesek na bolj razumno vsoto 125.000 EUR. Ta raven je skladna z direktivo o plačilnih storitvah in ustvarja bolj enake konkurenčne pogoje za institucije za izdajo elektronskega denarja. Dejansko so institucije za izdajo elektronskega denarja bližje plačilnim institucijam kot pa bankam v smislu tveganja in nagnjenosti k povzročanju sistemske škode. Zmanjšanje ustanovnega kapitala bo prav tako spodbudilo inovacije na tem področju.
Elektronski denar se običajno uporablja za plačila majhnih zneskov. Uvodna izjava v Komisijinem besedilu pojasnjuje, da računi elektronskega denarja ne smejo biti varčevalni računi ali podpirati ustvarjanja kreditov. Poročevalec kljub temu meni, da se bodo verjetno računi elektronskega denarja razvili v manjšo obliko varčevanj in da bi se lahko spodbude za takšen razvoj razvile povsem naravno. Poročevalec zaradi tega ni pretirano zaskrbljen, če to ne bo vodilo v ustvarjanje kreditov.
Določba o izključnosti
Prvotna direktiva o elektronskem denarju je določala, da institucije za izdajo elektronskega denarja ne smejo ponujati storitev, ki niso storitve v zvezi z elektronskim denarjem in storitve tesno povezane z njimi
Člen 1(5) Direktive 2000/46/ES. . Vendar pa bi z direktivo o plačilnih storitvah ta določba povzročila neenake konkurenčne pogoje, saj se plačilne institucije in banke lahko širijo na področje drugih storitev (čeprav lahko samo banke in institucije za izdajo elektronskega denarja izdajajo elektronski denar).
Ko se je v Hongkongu uporaba kartice Octopus, prvotno namenjene za plačilo prevoza, razširila tudi na plačilo izdelkov v kioskih (na primer časopisov, sendvičev itd.) v podzemni železnici, se je promet v trgovinah na postajah podzemne železnice povečal za 30 %. V okviru trenutne direktive o elektronskem denarju Oyster Card London nima dovoljenja za ponujanje takšne storitve. Novi predlog ukinja določbo o izključnosti, kar naj bi spodbudilo rast in širitev uporabe elektronskega denarja.
Vsekakor je pomembno, da imajo institucije še naprej ustrezen nadzor in kapital za katerekoli storitve, ki jih želijo ponujati. Poleg tega bi bilo treba določiti mejo za zneske elektronskega denarja, da bi se preprečila njihova uporaba za podpiranje drugih sorodnih storitev.
Zahteve v zvezi s tekočim kapitalom
Sedanja direktiva o elektronskem denarju določa znesek tekočega kapitala kot fiksno stopnjo v višini 2 % tekočega zneska ali kot spremenljivo stopnjo. Predlog Komisije predvideva različne metode za izračun te ravni, da bi se dosegla uskladitev z metodami A,B in C kot tudi z novo metodo D v členu 8 direktive o plačilnih storitvah.
Vsi pristopi predvidevajo postopne kapitalske zahteve, ki so regresivne in zapostavljajo najmanjša podjetja, v katerih so mejni stroški najvišji (na primer 5 % za prvih 5 milijonov EUR v skladu z metodo D v členu 7 novega predloga). Vsekakor se narava storitev elektronskega denarja precej razlikuje od narave plačilnih storitev. Zato se ne zdi smiselno prenašati metod izračuna, zlasti ker ni bil ocenjen njihov vpliv in so bile posledica kompromisne rešitve, ki je vključevala metode izračuna večine držav članic.
Po drugi strani pa bi vrnitev k prejšnjemu sistemu izračuna za zahteve v zvezi s tekočim kapitalom (lastna sredstva), ki ni bil deležen veliko kritik, omogočila institucijam, da nadaljujejo z uporabo metode, ki jo poznajo, kar bi poenostavilo izvajanje tega ukrepa. Poročevalec meni, da je fiksna stopnja v višini 1,5 % za metodo D sprejemljiv kompromis, pri čemer bi bilo treba izvzeti družbe mobilne telefonije, ki ne morejo izračunavati spremenljive stopnje, saj se dobroimetje strank lahko uporablja za telefonske storitve ali pa kot elektronski denar.
V predlogu Komisije je prav tako predvideno, da lahko države članice zvišajo ali znižajo kapitalske zahteve do 20 %. Poročevalec meni, da to v usklajenem predlogu ni smiselno in bi samo vodilo v neenake konkurenčne pogoje.
Unovčenje sredstev
Potrošniki bi morali imeti pravico, da kadarkoli brezplačno unovčijo sredstva. To je bilo predvideno tako v prvotni direktivi kot tudi v novem predlogu. Vendar pa je direktiva 2000/46/ES omogočila zaračunavanje pristojbin, ki so nujno potrebne za izvedbo tega postopka, ter določila minimalen prag za unovčenje (največ 10 EUR). To naj bi zagotovilo pravno jasnost v primeru družb mobilne telefonije, v primeru katerih stranke uporabljajo isto dobroimetje za opravljanje klicev in elektronski denar. V večini držav članic, čeprav ne v vseh
na primer na Danskem , se strankam zaračunava unovčenje dobroimetja na računih mobilnih telefonov. Želeli bi se izogniti stroškom unovčenja, vendar pa bi sprejeli tudi pravico pogodbenih strank, da se pogodbeno sporazumejo, če to želijo, kar bi lahko vključevalo pogoje unovčenja in stroške, če je to jasno določeno v pogodbi in se uporabnik s tem izrecno strinja.
Zaščita sredstev
Nedvomno je, da je najbolj zapleten del predloga zagotoviti, da je izdajatelj elektronskega denarja v vsakem trenutku sposoben povrniti denarne zneske vseh svojih strank. Zaščita sredstev je pri tem bistvena. Vendar pa je metoda in raven zaščite predmet razprave. Pri tem se sklicuje na člen 9 direktive o plačilnih storitvah, ki zahteva od plačilnih institucij, da zaščitijo sredstva na bančnem računu ali jih vložijo v „varna, likvidna sredstva z nizkim tveganjem, kakor jih opredelijo pristojni organi...“ in „so sredstva v skladu z nacionalno zakonodajo ... izvzeta...v primeru nesolventnosti“. To je razumljivo za institucije, ki ponujajo številne storitve: plačila, elektronski denar itd. (na primer mešane institucije). Poročevalec meni, da je zaželeno, da bi vsi izdajatelji elektronskega denarja, vključno s tistimi, ki izdajajo samo elektronski denar, zagotovili osnovno zaščito.
Opustitev
Kot že enkrat omenjeno, novi predlog Komisije samodejno izvzema izdajatelje elektronskega denarja, ki delujejo lokalno (na primer izdajatelje darilnih bonov, ki jih je možno unovčiti samo v trgovinah ali v verigi trgovin, kjer so bili kupljeni), znotraj omejenega omrežja (na primer samo v javnem prometu nekega mesta ali nekega podjetja) ali ponujajo omejeno število izdelkov ali storitev. Člen 10 uvaja dodatne izjeme za institucije do določene velikosti, ki jih države članice lahko uporabijo. Še enkrat pa je treba poudariti, da je uporabljeno besedilo iz direktive o plačilnih storitvah, ki je bolj primerna za plačilne institucije, saj vrednotenje poteka na podlagi opravljenih plačil. Ker institucije za izdajo elektronskega denarja razpolagajo z denarjem v imenu strank, se zdi bolj smiselno, da je ureditev izjem odvisna od denarnih zneskov, ki jih ima institucija. Poročevalec meni, da je besedilo te de minimis ureditve izjem, ki se nahaja v stari oziroma obstoječi direktivi o elektronskem denarju, bolj primerno za institucije za izdajo elektronskega denarja. Prav tako je bil znižan prag, da bo večje število izdajateljev elektronskega denarja zmožnih pridobiti status pooblaščenih institucij, ki bodo lahko izkoristile znižanje zahtevanega ustanovnega kapitala. To je pomembno tudi z vidika varstva potrošnikov.
POSTOPEK
Naslov
Dejavnost institucij za izdajo elektronskega denarja
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD)
Datum predložitve EP
9.10.2008
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
21.10.2008
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
IMCO
21.10.2008
JURI
21.10.2008
LIBE
21.10.2008
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
IMCO
5.11.2008
JURI
20.1.2009
LIBE
21.12.2009
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
John Purvis
24.9.2008
Obravnava v odboru
5.11.2008
11.12.2008
20.1.2009
Datum sprejetja
11.2.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
21
1
14
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, Ingo Friedrich, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Astrid Lulling, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mia De Vits, Werner Langen, Gianni Pittella, Eva-Riitta Siitonen
Datum predložitve
16.2.2009
