P7_TA-PROV(2011)0314
Možnost držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju ***I
A7-0170/2011
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/18/ES glede možnosti držav članic, da omejijo ali prepovejo gojenje GSO na svojem ozemlju ( KOM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2010)0375 ),
–
ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu ( C7-0178/2010 ),
–
ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,
–
ob upoštevanju člena 294(3) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
–
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. decembra 2010 UL C 54, 19.2.2011, str. 51.
,
–
ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 28. januarja 2011 Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A7-0170/2011 ),
1.
sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Sprememba
Sprememba 1
Predlog uredbe – akt o spremembi
Navedba sklicevanja 1
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena
114 […]
Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena
192(1)
Pogodbe,
Sprememba 2
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 2
(2)
Na podlagi tega sklopa zakonodaje se bo za vsak GSO za gojenje posebej ocenilo tveganje, preden bo odobren za dajanje na trg Unije. Cilj tega postopka odobritve je zagotovitev visoke ravni zaščite življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ter učinkovitega delovanja notranjega trga.
(2)
Na podlagi tega sklopa zakonodaje se bo za vsak GSO za gojenje posebej ocenilo tveganje, preden bo odobren za dajanje na trg Unije
, ob upoštevanju neposrednih in posrednih učinkov, takojšnih učinkov, učinkov z zakasnitvijo ter kumulativnih dolgoročnih učinkov na zdravje ljudi in okolje, v skladu s Prilogo II Direktive 2001/18/ES
. Cilj tega postopka odobritve je zagotovitev visoke ravni zaščite življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrega počutja živali, okolja in interesov potrošnikov ter učinkovitega delovanja notranjega trga.
Stremeti je treba k doseganju in ohranjanje enake ravni zaščite zdravja in okolja na vsem ozemlju Unije.
Sprememba 44
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 2 a (novo)
(2a)
Komisija in države članice bi morale prednostno zagotoviti izvedbo sklepov Sveta za okolje z dne 4. decembra 2008, in sicer pravilno izvajanje pravnih zahtev iz Priloge II Direktive 2001/18/ES o oceni tveganja GSO. Strogo bi bilo treba oceniti zlasti dolgoročne vplive gensko spremenjenih pridelkov na okolje , pa tudi njihove morebitne učinke na neciljne organizme; pri tem bi bilo treba ustrezno upoštevati značilnosti prejemnih okolij in zemljepisnih območij, v katerih se gensko spremenjene rastline smejo gojiti, oceniti pa bi bilo treba tudi morebitne posledice za okolje, ki jih povzročijo spremembe v uporabi herbicidov, povezanih z na herbicide odpornimi genetsko spremenjenimi rastlinami. Komisija bi morala še posebej zagotoviti sprejetje novih smernic za oceno tveganja GSO. Te smernice ne bi smele temeljiti le na načelu snovne enakovrednosti ali na primerjalni analizi varnosti in bi morale omogočiti jasno opredelitev dolgoročnih in posrednih učinkov ter znanstvenih negotovosti. Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) in države članice bi morale stremeti k oblikovanju široke mreže znanstvenih organizacij z vseh področij, tudi ekoloških, in bi morale sodelovati, tako da bi že v zgodnji fazi ugotovili, ali med znanstvenimi mnenji prihaja do morebitnih razhajanj, tako da bi rešili oziroma razjasnili sporna znanstvena vprašanja. Komisija in države članice bi morale zagotoviti potrebna sredstva za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih GSO, pa tudi, da izvrševanje pravic intelektualne lastnine ne bi onemogočalo neodvisnim raziskovalcem dostopa do ustreznega gradiva.
Sprememba 46
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 2 b (novo)
(2b)
V okviru te uredbe in pri njenem izvajanju je treba upoštevati previdnostno načelo.
Sprememba 4
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 4 a (novo)
(4a)
Glede na pomembnost znanstvenih dokazov pri odločanju o odobritvi ali prepovedi GSO, bi morala Evropska agencija za varnost hrane vsako leto zbrati in objaviti rezultate raziskav glede tveganja ali dokazov o naključni prisotnosti, onesnaženju ali nevarnosti zaradi za okolje ali zdravje ljudi zaradi GSO, in sicer za vsak primer posebej. Ker je posvetovanje s strokovnjaki drago, bi morale države članice spodbujati sodelovanje med raziskovalnimi ustanovami in nacionalno akademsko srenjo.
Sprememba 5
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 5
(5)
Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava v državah članicah na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.
V nasprotju z vprašanji pri dajanju
na trg in uvozu GSO
, ki jih
je treba še naprej urejati na ravni EU zaradi ohranitve notranjega trga,
je bilo ugotovljeno, da je
gojenje GSO vprašanje z izrazito
lokalno/regionalno
razsežnostjo. V skladu s členom 2(2) PDEU je zato treba državam članicam dati možnost, da sprejmejo
pravila
za
učinkovito
gojenje GSO na svojem ozemlju po tem, ko je bil GSO zakonito odobren za dajanje na trg EU.
(5)
Izkušnje kažejo, da je gojenje GSO vprašanje, ki se temeljiteje obravnava v državah članicah na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni.
Vprašanja o dajanju
na trg in uvozu GSO je treba še naprej urejati na ravni EU zaradi ohranitve notranjega trga.
Za
gojenje GSO
bi utegnila biti v nekaterih primerih potrebna večja prožnost, saj gre za
vprašanje z izrazito
lokalno/regionalno/teritorialno
razsežnostjo
, ki je še posebej pomembno za samoodločanje držav članic
.
Vendar prožnost ne bi smela ogrožati skupnega postopka odobritve. Usklajene okoljske in zdravstvene ocene tveganja morda vendarle ne bi zajele vseh možnih vplivov gojenja GSO v različnih regijah in ekosistemih.
V skladu s členom 2(2) PDEU je zato treba državam članicam dati možnost, da sprejmejo
zavezujoče pravne predpise
za učinkovito gojenje GSO na svojem ozemlju po tem, ko je bil GSO zakonito odobren za dajanje na trg EU.
Sprememba 6
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 6
(6)
Pri tem
se zdi
primerno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti prizna več
svobode
pri odločanju, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da se s tem spremeni sistem Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih
lahko
države članice
sprejmejo
na podlagi člena 26a Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih.
(6)
Pri tem se zdi primerno, da se državam članicam v skladu z načelom subsidiarnosti prizna več
prožnosti
pri odločanju, ali želijo na svojem ozemlju gojiti gensko spremenjene pridelke ali ne, ne da se s tem spremeni sistem Unije za odobritve GSO, in neodvisno od ukrepov, ki jih
morajo
države članice
sprejeti
na podlagi člena 26a Direktive 2001/18/ES za preprečevanje nenamerne prisotnosti GSO v drugih proizvodih
na svojem ozemlju in območjih, ki mejijo na sosednje države članice
.
Sprememba 7
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 7
(7)
Zato je treba državam članicam dovoliti, da sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja
vseh ali nekaterih
GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ter te ukrepe spremenijo, kot se jim zdi ustrezno, na vseh stopnjah odobritve ali ponovne odobritve zadevnih GSO ali njihovega umika s trga.
To je treba uporabljati
tudi za gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki se dajejo na trg v skladu z ustrezno zakonodajo o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin ter zlasti v skladu z direktivama 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ukrepi se morajo nanašati le na gojenje GSO, ne pa na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot ločenih proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov.
Podobno ne smejo vplivati na gojenje gensko nespremenjenih sort semen in razmnoževalnega materiala rastlin, v katerih se ugotovijo naključne ali tehnično neizogibne sledi GSO, odobrenih v EU.
(7)
Zato je treba državam članicam dovoliti, da
za vsak primer posebej
sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja
posameznih
GSO
, nekaterih skupin GSO ali vseh GSO
na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, ter te ukrepe spremenijo, kot se jim zdi ustrezno, na vseh stopnjah odobritve ali ponovne odobritve zadevnih GSO ali njihovega umika s trga.
Gojenje je namreč tesno povezano z rabo zemljišč ter varstvom živalskih in rastlinskih vrst, ki sta še vedno v veliki pristojnosti držav članic. Možnost držav članic za sprejemanje teh ukrepov bi morala veljati
tudi za gensko spremenjene sorte semen in razmnoževalnega materiala rastlin, ki se dajejo na trg v skladu z ustrezno zakonodajo o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin ter zlasti v skladu z direktivama 2002/53/ES in 2002/55/ES. Ukrepi se morajo nanašati le na gojenje GSO, ne pa na prosti pretok in uvoz gensko spremenjenih semen in razmnoževalnega materiala rastlin kot ločenih proizvodov ali v proizvodih ter njihovih pridelkov.
Navedeni ukrepi bi morali vsem zadevnim nosilcem dejavnosti, tudi pridelovalcem, omogočiti dovolj časa za prilagajanje.
Sprememba 8
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 8
(8)
V skladu s pravnim okvirom za odobritev GSO država članica ne more spremeniti ravni zaščite zdravja ljudi ali živali in okolja v EU in tak položaj je treba ohraniti. Vendar lahko države članice ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu sprejmejo na podlagi
drugačnih
razlogov javnega interesa
, kot so že obravnavani v usklajenem sklopu pravil EU, ki že določajo postopke za upoštevanje tveganja za zdravje in okolje, ki jih lahko povzroči uporaba GSO za gojenje
. Poleg tega morajo biti ti ukrepi v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nerazlikovanja med nacionalnimi in tujimi proizvodi ter členov 34 in 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije
, in z ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti v Svetovni trgovinski organizaciji
.
(8)
V skladu s pravnim okvirom za odobritev GSO država članica ne more spremeniti ravni zaščite zdravja ljudi ali živali in okolja v EU in tak položaj je treba ohraniti. Vendar lahko države članice ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja vseh ali nekaterih GSO na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu sprejmejo na podlagi razlogov javnega interesa.
Ti ukrepi lahko temeljijo na okoljskih razlogih ali drugih upravičenih dejavnikih, na primer socialno-ekonomskih vplivih, do katerih lahko pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg, če ti dejavniki niso bili obravnavani v usklajenem postopku iz dela C Direktive 2001/18/ES, ali v primeru trajne znanstvene negotovosti. Ukrepi morajo biti ustrezno znanstveno utemeljeni ali temeljiti na razlogih obvladovanja tveganja ali drugih upravičenih razlogih, do katerih pride zaradi namernega sproščanja ali dajanja GSO na trg.
Poleg tega morajo biti ti ukrepi
sorazmerni in
v skladu s Pogodbama, zlasti glede načela nerazlikovanja med nacionalnimi in tujimi proizvodi ter členov 34 in 36 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Sprememba 9
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 8 a (novo)
(8a)
Omejitve ali prepovedi gojenja nekaterih GSO s strani držav članic ne smejo preprečevati ali omejevati uporabe dovoljenih GSO v drugih državah članicah, pod pogojem, da so v veljavi učinkoviti ukrepi za preprečevanje čezmejne okužbe.
Sprememba 47
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 8 b (novo)
(8b)
Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da so podlaga za njihove ukrepe iz člena 26b znanstveno utemeljeni razlogi, povezani z okoljskimi posledicami, ki jih lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg, poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C te direktive ali na podlagi obvladovanja tveganja. Ti razlogi lahko zajemajo:
– preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih;
– invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi in divjimi rastlinami;
– preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO;
– ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov;
– ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti;
– neobstoječe ali pomanjkljive podatke o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO na lokalno ali regionalno okolje države članice, tudi na njeno biotsko raznovrstnost.
Ukrepi lahko temeljijo tudi na razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo:
– neizvedljivost ali visoke stroške ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih;
– potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje;
– potrebo po zagotavljanju čistosti semen.
Ukrepi lahko temeljijo tudi na drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike.
Sprememba 10
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 9
(9)
V skladu z načelom subsidiarnosti namen te uredbe ni usklajevanje pogojev za gojenje v državah članicah, ampak priznanje svobode državam članicam, da
se pri prepovedi gojenja GSO
na svojem ozemlju
sklicujejo na druge razloge, kot je znanstvena ocena tveganja za okolje in zdravje
. Poleg tega eden od namenov Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov, tj. da se Komisiji omogoči sprejemanje zavezujočih aktov na ravni EU, ne bi bil izpolnjen s sistematično priglasitvijo ukrepov držav članic na podlagi navedene direktive. Ker cilj ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi te uredbe, ne more biti dajanje GSO na trg, tj. ta uredba ne spreminja pogojev za dajanje na trg GSO, odobrenih na podlagi obstoječe zakonodaje, se zdi, da postopek priglasitve iz Direktive 98/34/ES ni najustreznejše sredstvo za obveščanje Komisije. Zato se z odstopanjem od Direktive 98/34/ES ne uporabljajo. Zdi se, da je preprostejši sistem za priglasitev nacionalnih ukrepov pred njihovim sprejetjem ustreznejše orodje, s katerim se lahko Komisija seznani s temi ukrepi. Ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti države članice, se tako skupaj z razlogi zanje sporočijo Komisiji in drugim državam članicam v vednost en mesec pred sprejetjem.
(9)
V skladu z načelom subsidiarnosti namen te uredbe ni usklajevanje pogojev za gojenje v državah članicah, ampak priznanje svobode državam članicam, da na svojem ozemlju
omejijo ali prepovejo gojenje GSO na podlagi okoljskih ali drugih utemeljenih dejavnikov, ki lahko izhajajo iz namernega sproščanja GSO ali njihovega dajanja na trg in ki niso bili preučeni v usklajenem postopku, predvidenem v delu C Direktive 2001/18/ES, ali niso bili ustrezno obravnavani
. Poleg tega eden od namenov Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov, tj. da se Komisiji omogoči sprejemanje zavezujočih aktov na ravni EU, ne bi bil izpolnjen s sistematično priglasitvijo ukrepov držav članic na podlagi navedene direktive. Ker cilj ukrepov, ki jih lahko države članice sprejmejo na podlagi te uredbe, ne more biti dajanje GSO na trg, tj. ta uredba ne spreminja pogojev za dajanje na trg GSO, odobrenih na podlagi obstoječe zakonodaje, se zdi, da postopek priglasitve iz Direktive 98/34/ES ni najustreznejše sredstvo za obveščanje Komisije. Zato se z odstopanjem od Direktive 98/34/ES ne uporabljajo. Zdi se, da je preprostejši sistem za priglasitev nacionalnih ukrepov pred njihovim sprejetjem ustreznejše orodje, s katerim se lahko Komisija seznani s temi ukrepi. Ukrepi, ki jih nameravajo sprejeti države članice, se tako skupaj z razlogi zanje sporočijo Komisiji in drugim državam članicam v vednost en mesec pred sprejetjem.
Sprememba 11
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 9 a (novo)
(9a)
Omejitve ali prepovedi za gojenje GSO, ki jih uvedejo države članice, ne smejo preprečevati biotehnoloških raziskav, ki se izvajajo pod pogojem, da se pri izvajanju upoštevajo vsi potrebni varnostni ukrepi.
Sprememba 12
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka -1 (novo)
Direktiva 2001/18/ES Člen 22
Direktiva 2001/18/ES se spremeni:
(-1) Člen 22 se nadomesti z naslednjim:
'Člen 22
Prosti pretok
Brez poseganja v člen 23
ali člen 26b
države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali preprečiti dajanja v promet GSO kot proizvodov ali v proizvodih, kadar izpolnjujejo zahteve te direktive.„
Sprememba 13
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka -1 a (novo)
Direktiva 2001/18/ES Člen 25 – odstavek 5 a (novo)
(-1a) V členu 25 se doda naslednji odstavek:
'5a.
Brez poseganja v zaščito pravic intelektualne lastnine se ne omejuje ali preprečuje dostop do materiala, potrebnega za neodvisne raziskave o morebitnih tveganjih v zvezi z GSO, kot je semenski material.„
Sprememba 14
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka -1 b (novo)
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 a – odstavek 1
(-1b) Člen 26a(1) se nadomesti z naslednjim:
'1.
Države članice
sprejmejo
vse ustrezne ukrepe, da preprečijo nenamerno prisotnost GSO v drugih proizvodih
znotraj svojih meja ali na ozemlju drugih držav članic
.„
Sprememba 40
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – uvodni del
Države članice lahko sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja
vseh ali
nekaterih GSO, ki so odobreni v skladu z delom C te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in sestojijo iz gensko spremenjenih sort, danih na trg v skladu z ustrezno zakonodajo EU o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin, na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, če:
Države članice lahko
po preučitvi vsakega primera posebej
sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja nekaterih GSO,
skupin GSO, opredeljenih kot sorte pridelkov, ali vseh GSO
, ki so odobreni v skladu z delom C te direktive ali Uredbe (ES) št. 1829/2003 in sestojijo iz gensko spremenjenih sort, danih na trg v skladu z ustrezno zakonodajo EU o trženju semen in razmnoževalnega materiala rastlin, na svojem celotnem ozemlju ali njegovem delu, če:
Sprememba 41
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – točka a
(a) navedeni ukrepi temeljijo na
razlogih, ki niso povezani z oceno škodljivega vpliva na zdravje in okolje,
ki
ga
lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg;
(a) navedeni ukrepi temeljijo na:
(i) znanstveno utemeljenih razlogih, povezanih z okoljskimi posledicami
, ki
jih
lahko povzroči namerno sproščanje GSO ali njihovo dajanje na trg,
poleg okoljskih posledic, preučenih pri znanstveni oceni škodljivih vplivov na okolje v skladu z delom C te direktive ali na podlagi obvladovanja tveganja
.
Ti razlogi lahko zajemajo:
– preprečevanje razvijanja odpornosti na pesticide pri plevelih in škodljivcih;
– invazivnost ali trdovratnost gensko spremenjene sorte ali možnost križanja s kulturnimi in divjimi rastlinami;
– preprečevanje negativnih vplivov na lokalno okolje, ki jih povzročajo kmetijske prakse, povezane s pridelavo GSO;
– ohranjanje in razvoj kmetijskih praks, ki najbolje omogočajo uskladitev proizvodnje in trajnost ekosistemov;
– ohranjanje lokalne biotske raznovrstnosti, torej nekaterih habitatov in ekosistemov ali nekaterih vrst naravnih in pokrajinskih značilnosti;
– razlogih, povezanih z neobstoječimi ali pomanjkljivimi podatki o morebitnih škodljivih vplivih sproščanja GSO lokalno ali regionalno okolje države članice, vključno z njeno biotsko raznovrstnostjo;
(ii) razlogih, povezanih s socialno-ekonomskimi vplivi. Ti razlogi lahko zajemajo:
– neizvedljivost ali visoki stroški ukrepov za soobstoj ali neizvedljivost tovrstnih ukrepov zaradi posebnih geografskih okoliščin, na primer na majhnih otokih ali na gorskih območjih;
– potrebo po obvarovanju raznolikosti kmetijske proizvodnje, ali
– potrebo po zagotavljanju čistosti semen;
(iii) drugih razlogih, ki lahko zajemajo rabo zemljišč, prostorsko načrtovanje ali druge upravičene dejavnike
.
Sprememba 17
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – točka a a (novo)
(aa) v primerih, ko se ti ukrepi nanašajo na pridelke, ki so že odobreni na ravni Unije, države članice zagotovijo, da imajo kmetje, ki jih zakonito gojijo, na voljo dovolj časa za zaključek pridelovalne sezone;
Sprememba 42
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – točka a b (novo)
(ab) je bila na teh ukrepih predhodno opravljena neodvisna analiza stroškov in koristi, ob upoštevanju alternativnih možnosti;
Sprememba 19
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – točka a c (novo)
(ac) je zanje potekalo predhodno javno posvetovanje, ki je trajalo najmanj trideset dni;
Sprememba 20
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 – točka b
(b) so v skladu s Pogodbama.
(b) so v skladu s Pogodbama
, zlasti z načelom sorazmernosti
.
Sprememba 51
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 a (novo)
Enako lahko regije v državah članicah sprejmejo ukrepe za omejitev ali prepoved gojenja GSO na svojem ozemlju.
Sprememba 43
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 b (novo)
Države članice vse tovrstne ukrepe javno objavijo za vse nosilce dejavnosti, vključno s pridelovalci, in sicer vsaj tri mesece pred začetkom rastne sezone. Če je zadevni GSO odobren manj kot šest mesece pred začetkom rastne sezone, država članica te ukrepe javno objavi takoj po sprejetju.
Sprememba 22
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 1 c (novo)
Države članice sprejmejo te ukrepe za največ pet let in jih pregledajo ob obnovitvi odobritve GSO.
Sprememba 23
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b – odstavek 2
Z odstopanjem od Direktive 98/34/ES države članice, ki nameravajo sprejeti
utemeljene
ukrepe na podlagi tega člena, jih sporočijo v vednost drugim državam članicam in Komisiji en mesec pred njihovim sprejetjem.
Z odstopanjem od Direktive 98/34/ES države članice, ki nameravajo sprejeti ukrepe na podlagi tega člena, jih sporočijo v vednost drugim državam članicam in Komisiji en mesec pred njihovim sprejetjem.
Sprememba 24
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1 a (novo)
Direktiva 2001/18/ES Člen 26 b a (novo)
(1a)
Vstavi se naslednji člen:
'Člen 26ba
Zahteve glede odgovornosti
Države članice vzpostavijo splošen obvezni sistem za finančno odgovornost in finančna jamstva, na primer prek zavarovanja, ki bo veljal za vse nosilce dejavnosti in bo zagotavljal, da bo onesnaževalec plačal za nenačrtovane učinke ali škodo, ki bi nastala zaradi namernega širjenja GSO ali njihovega dajanja na trg.„
Sprememba 26
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2
Ta uredba začne veljati
[…]
dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba začne veljati
dvajseti
dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
