Tesnejše sodelovanje na področju pravosodja
Pravosodje in notranje zadeve
2008-09-02 - 13:59
Na torkovem glasovanju je Parlament sprejel dopolnila k trem pobudam s področja pravosodja. Predlogi sklepov Sveta predvidevajo vzajemno priznavanje sodb v kazenskih zadevah na območju EU ter tesnejše sodelovanje držav članic znotraj Eurojusta in Evropske pravosodne mreže.
Vzajemno priznavanje sodb v kazenskih zadevah
Poročilo o skupni pobudi sedmih držav članic (tudi Slovenije) je pripravil Armando FRANÇA (EPP-ED, PT), ki ugotavlja, da pravica do sojenja kot temeljna pravica ni neomejena. Pod nekaterimi pogoji se namreč lahko odločbe izdajo po sojenju, na katerem zadevna oseba ni bila navzoča - sodbe so izdane v nenavzočnosti, in absentia.
Z uporabo načela vzajemnega priznavanja mora pravosodni organ v eni državi članici izvršiti odločbo, ki jo je izdal pravosodni organ druge države članice. Vendar obstajajo nekatere izjeme, kot je prav sodba, izdana brez navzočnosti zadevne osebe.
Trenutno obstaja več instrumentov EU, ki se nanašajo na sodbe, izdane v nenavzočnosti. Vsak instrument pa to vprašanje obravnava na drugačen način, kar je ovira za vzajemno priznavanje. Sistem na ravni EU je zato neskladen in sodno negotov. Za izboljšanje tega stanja je sedem držav članic pripravilo predlog za uskladitev meril za uporabo razlogov za nepriznavanje odločb, ki so izdane v nenavzočnosti.
Usklajevanje bi pripeljalo do razumljivih pravil za večjo pravno jasnost in prav tako omogočilo pravosodno sodelovanje. Poleg tega je namen predloga povečati zaščito temeljnih postopkovnih pravic, kot sta pravica do obrambe in sojenja.
Parlament v svojih dopolnilih, ki so jih poslanci sprejeli s 609 glasovi za, 60 proti in 14 vzdržanimi glasovi, poudarja, da so postopkovna varovala nujen pogoj za vzajemno priznavanje sodnih odločb v kazenskih zadevah ustrezna. Zato je treba po mnenju parlamentarcev čimprej sprejeti okvirni sklep o postopkovnih pravicah v kazenskih postopkih.
Poslanci se še zavzemajo, da bi morala biti med razlogi za nepriznavanje upoštevana tudi raznolikost razmer v zvezi s pravico zadevne osebe do ponovnega sojenja ali do pritožbe.
Za ponovno sojenje je namreč značilno, da ima oseba na njem pravico sodelovati na ponovnem sojenju. Vsebina primera, skupaj z novimi dokazi, se (ponovno) preuči, postopek pa lahko vodi do razveljavitve prvotne odločbe. V nekaterih državah članicah pa je rešitev teh primerov obravnavana pri pravici do pritožbe in ne pri pravici do ponovnega sojenja.
Priznanje in izvršitev sodbe v nenavzočnosti se ne bi smela zavrniti, če je osebo, ki je bila seznanjena z načrtovanim sojenjem, na sojenju zastopal pooblaščeni pravni zastopnik in je bila zagotovljena pravna pomoč. V tem primeru bi moralo biti nepomembno, ali je pravnega zastopnika izbrala, določila in plačala ta oseba ali pa država v skladu s svojim nacionalnim pravom.
Okrepitev Eurojusta
Od svoje ustanovitve leta 2002 se je Eurojust po petih letih delovanja na področju sodelovanja v kazenskih zadevah izkazal za institucijo, ki jo Unija potrebuje. Ob upoštevanju povečane mobilnosti, globalizacijskih učinkov čezmejnih kaznivih dejanj, pa tudi sprememb v načinu pravosodnega sodelovanja, je lani 14 držav članic (med njimi tudi Slovenija) sprožilo pobudo za spremembo sklepa o Eurojustu. Osrednji namen predloga je okrepiti njegovo vlogo in zmogljivosti, ob čemer odraža (ali formalizira) načine delovanja, ki se v Eurojustu že uporabljajo.
Glavne prvine predloga so:
- ustanovitev celice za usklajevanje v nujnih primerih;
- razširitev nalog Eurojusta kot kolegija;
- skupna podlaga za enakovredne pravosodne pristojnosti članov;
- ustanovitev nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti;
- okrepljen prenos informacij;
- okrepitev odnosov z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi partnerji.
Poslanci s sprejetjem poročila, ki ga je pripravila Renate WEBER (ALDE, RO) in so ga podprli s 615 glasovi za, 64 proti in 16 vzdržanimi glasovi, predlagajo vrsto dopolnil. Med drugim poudarjajo pomen zagotavljanja ustreznega varstvo osebnih podatkov v vseh vrstah zbirk podatkov, ki jih uporablja Eurojust. Pri obdelavi podatkov v zvezi z elektronsko pošto mora Eurojust zagotoviti, da se ne razkrijejo vsebina in naslovi teh elektronskih sporočil. Podatki se lahko posredujejo tretjim državam samo v primerih, ko je zagotovljena ustrezna raven varstva podatkov tudi tam.
Parlament se še zavzema, da bi med prednostne naloge Eurojusta poleg boja proti organiziranemu kriminalu sodilo tudi preganjanje kaznivih dejanj spolnega izkoriščanja otrok in otroške pornografije.
Evropska pravosodna mreža
Evropska pravosodna mreža je bila ustanovljena leta 1998. Sestavljena je iz centralnih organov, odgovornih za mednarodno pravosodno sodelovanje, in pravosodnih organov s posebnimi odgovornostmi na področju mednarodnega sodelovanja. Vsaka država članica določi kontaktne točke, ki zagotavljajo informacije ter vzpostavljajo stike med organi držav članic, da se olajša medsebojno pravosodno sodelovanje.
V devetih letih se je mreža izkazala kot zelo uporaben sistem pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. Učinkovitost in uspeh temeljita na prožnosti, vendar pa se je struktura razvijala in je zdaj treba ustrezno prilagoditi zakonodajni akt. Predlog v celoti nadomešča obstoječi pravni okvir z novim instrumentom, ki pa odraža sedanjo prakso delovanja Evropske pravosodne mreže.
Glavne točke predloga so:
- oblikovanje nacionalnih korespondentov mreže;
- jasnejši odnos z Eurojustom;
- vzpostavitev varovanega telekomunikacijskega omrežja;
- poudarek na pravosodnem usposabljanju.
Poročilo, ki ga je pripravila Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUE/NGL, DE) in ga je Parlament podprl s 618 glasovi za, 51 proti in 12 vzdržanimi glasovi, se zavzema za več dopolnil predloga.
Poslanci se tako strinjajo, da bi bilo treba okrepiti pravosodno sodelovanje med državami članicami Unije ter kontaktnim točkam Evropske pravosodne mreže in Eurojusta omogočiti, da lahko kadar koli neposredno in bolj učinkovito komunicirajo. Vendar pa menijo, da za komuniciranje zadostujejo že varovane telekomunikacijske povezave in ni treba vzpostavljati posebnega omrežja.
Vsaka država članica bi morala zagotoviti, da bo imela kontaktna točka za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah tudi ustrezno znanje vsaj enega jezika Evropske unije, ki ni njihov nacionalni jezik, saj mora biti sposobna za komuniciranje s kontaktnimi točkami v drugih državah članicah. Pri izbiri kontaktnih točk bi se morale države članice po mnenju odbora ravnati v skladu z merili iz smernic za izbiro kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže.
Nastop slovenskega poslanca
V razpravi o pravosodnem svežnju, ki je potekala v ponedeljek popoldne, je v imenu svoje skupine sodeloval tudi Mihael BREJC (EPP-ED, SI). Dejal je, da se je poročilo gospoda França sprva zdelo bolj pravno-tehnična kot vsebinska zadeva, toda pokazalo se je, da obstajajo med članicami Unije države, ki tega pravnega instituta sojenja v nenavzočnosti sploh ne poznajo. Še posebej so prišle do izraza razlike med anglosaškim in kontinentalnim kazenskim pravom:
"V skupini Evropske ljudske stranke/Evropskih demokratov menimo, da je pravica do sojenja temeljna pravica, torej tudi temeljna politična pravica. Vendar obstajajo primeri, ko obtoženec ni bil prisoten na sojenju, sodišče pa kljub temu izreče sodbo. Sodbe, izdane v nenavzočnosti obtoženega v eni državi, se doslej niso upoštevale v drugi državi članici. S tem okvirnim sklepom pa se zagotavlja izvršljivost teh sodb tudi v drugih državah Evropske unije, pod določenimi pogoji, seveda, med katerimi pa je po našem mnenju ključnega pomena zagotovilo, da je bil obtoženec pozvan na sodišče na ustrezen način in da se kljub pozivom sodnih oblasti ni pojavil na sodišču. Izmikanje roki pravice je pogosto in v Evropski uniji ne bi smeli dopustiti, da se pravnomočno obsojena oseba iz ene države mirno sprehaja v drugih državah članicah. Po mnenju EPP-ED je poročevalec uspel uskladiti amandmaje in pripravil uravnoteženo poročilo, za kar se mu tudi zahvaljujem. Še pripomba: prav je, da zagotavljamo pogoje za pravično sojenje, ampak poskrbimo tudi za žrtve kriminalnih dejanj."
20080901IPR35779
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
