P7_TA(2010)0264
Zelena knjiga Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji
A7-0203/2010
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2010 o zeleni knjigi Komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji ( 2009/2153(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju členov 191 in 192 Pogodbe o delovanju Evropske unije, namenjenih spodbujanju visoke ravni varovanja zdravja ljudi in okolja,
–
ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije o ravnanju z biološkimi odpadki v Evropski uniji ( KOM(2008)0811 ),
–
ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet Evropske unije sprejel 25. junija 2009 (11462/09 z dne 26. junija 2009),
–
ob upoštevanju Direktive 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih UL L 114, 27.4.2006, str. 9.
,
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih UL L 182, 16.7.1999, str. 1.
,
–
ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2002 o končnem skupnem stališču Sveta za sprejetje sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi šestega akcijskega programa Skupnosti o okolju UL C 271E, 7.11.2002, str. 154.
;
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU UL C 66E, 20.3.2009, str. 29.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o ’2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah’ UL C 67E, 18.3.2010, str. 44.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o vmesnem pregledu šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti UL C 247E, 15.10.2009, str. 18.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. novembra 2007 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za varstvo tal in spremembi Direktive 2004/35/ES UL C 282E, 6.11.2008, str. 281.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2007 o tematski strategiji za varstvo tal UL C 282E, 6.11.2008, str. 138.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. oktobra 2005 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pošiljkah odpadkov UL C 272E, 9.11.2006, str. 59.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov UL C 227E, 21.9.2006, str. 599.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv UL C 286E, 27.11.2009, str. 81.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2007 o tematski strategiji o recikliranju odpadkov UL C 287E, 29.11.2007, str. 135.
,
–
ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A7-0203/2010 ),
A.
ker pobuda Komisije, predstavljena v njeni zeleni knjigi, pomeni priložnost za ukrepanje Skupnosti pri ravnanju z biološkimi odpadki,
B.
ker pravilno ravnanje z biološkimi odpadki nima le okoljskih, pač pa tudi družbene in ekonomske prednosti,
C.
ker člen 2(4) okvirne direktive o odpadkih določa, da se posebna ali dopolnilna pravila o ravnanju z določenimi kategorijami odpadkov lahko določijo s posebnimi direktivami,
D.
ker Direktiva 1999/31/ES o odlagališčih odpadkov ne zagotavlja dovolj instrumentov za trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki;
E.
ker so pravila o ravnanju z biološkimi odpadki razdrobljena in veljavni zakonodajni instrumenti niso dovolj, da bi uresničili zadane cilje učinkovitega ravnanja z biološkimi odpadki; ker je zaradi tega potrebna posebna direktiva za ravnanje z biološkimi odpadki; ker bi bila že sama združitev vseh različnih pravil o ravnanju z biološkimi odpadki v enem samem zakonodajnem dokumentu izkaz zakonodajne odličnosti in boljše priprave zakonodaje, obenem pa bi prinesla poenostavitev, večjo jasnost, boljše spremljanje in okrepljeno izvajanje ter pravno varnost in tako zagotovila dolgoročno zaupanje javnih in zasebnih vlagateljev,
F.
ker je bila v sklepih konference o recikliranju bioloških odpadkov v Evropi 15. februarja 2010 v Barceloni, ki so se je udeležili tudi Svet, Komisija in Evropski parlament Sporočilo sekretariata Sveta z dne 9. marca 2010, dokument Sveta 7307/10.
, izjava, da je treba oblikovati evropski zakonodajni okvir o bioloških odpadkih, saj je zdaj prelomni trenutek za spodbujanje take ureditve,
G.
ker bi morala biti posebna direktiva o bioloških odpadkih dovolj prilagodljiva, da bi upoštevala različne razpoložljive možnosti ravnanja, obenem pa obstaja veliko spremenljivk in lokalnih vidikov, ki jih je treba upoštevati,
H.
ker obstaja zaradi zelo različnih politik držav članic pri ravnanju z biološkimi odpadki še neizrabljen potencial; ker je potrebno boljše ravnanje s temi odpadki, da bi dosegli učinkovito in trajnostno upravljanje virov; ker bi bilo treba povečati ločeno zbiranje bioloških odpadkov, da bi uresničili cilje za recikliranje in obnovljive vire energije ter s tem prispevali k uresničevanju ciljev strategije EU 2020, zlasti v okviru vodilne pobude za učinkovito rabo virov,
I.
ker ločeno zbiranje omogoča zlasti optimalno ravnanje z nekaterimi vrstami bioloških odpadkov, na primer kuhinjskimi odpadki na ravni potrošnikov in gostinstva ter biološko razgradljivimi odpadki in odpadki, primernimi za kompostiranje, iz gostinskih obratov, ki uporabljajo posodo in pribor za enkratno uporabo,
J.
ker kompostiranje bioloških odpadkov omogoča recikliranje proizvodov, ki so biološko razgradljivi in primerni za kompostiranje in zajeti v pobudi Skupnosti (pobuda za vodilni trg),
K.
ker je treba določiti standarde kakovosti na ravni EU za ravnanje z biološkimi odpadki in kakovost komposta; ker bo ureditev meril kakovosti za kompost, ki bo zajemala celovit pristop in zagotovila sledljivost, kakovost in varno uporabo, omogočila večje zaupanje potrošnikov v ta proizvod; ker bi bilo treba kompost oceniti glede na njegovo kakovost, tako da uporaba komposta ne bo imela škodljivega učinka na tla in podtalnico, zlasti na kmetijske proizvode, ki se pridelajo v takih tleh,
L.
ker so za uresničitev ciljev za preusmeritev bioloških odpadkov z odlagališč zaradi slabega izvajanja teh ciljev potrebne dodatne zakonodajne smernice,
M.
ker bodo morda potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi bi zagotovili, da zaradi uporabe komposta ne bo prišlo do onesnaževanja tal ali podtalnice,
N.
ker je treba preučiti in ovrednotiti tudi možnosti za uporabo komposta slabe kakovosti, da ne bi ogrozili okolja ali zdravja ljudi, in ker bi ustrezna opredelitev na ravni EU, kdaj je kompost proizvod in kdaj odpadek, omogočila državam članicam lažje odločanje o vprašanjih uporabe komposta,
O.
ker je Evropa, gospodarna z viri, ena vodilnih pobud strategije Evropa 2020 in je zato treba spodbujati učinkovito rabo virov; ker recikliranje bioloških odpadkov prispeva k učinkovitejši rabi virov,
P.
ker vlažni biološki odpadki zmanjšujejo učinkovitost sežiganja; ker direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije posredno spodbuja sežiganje bioloških odpadkov; ker lahko biološki odpadki bolje prispevajo k boju proti podnebnim spremembam, če jih recikliramo v kompost za izboljšanje kakovosti tal, in k skladiščenju ogljika, tega pa sedaj direktiva o proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije ne spodbuja,
Q.
ker je anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina učinkovit način energetske predelave, tako pridobljeno pregnito blato pa se lahko uporabi za proizvodnjo komposta,
R.
ker mora biti glavni cilj primernega ravnanja z biološkimi odpadki rezultat, kar pomeni, da lahko ostanejo na razpolago vse tehnološke možnosti za ravnanje z biološkimi odpadki za spodbujanje inovacij, znanstvenih raziskav in konkurenčnosti,
S.
ker je med prehodom na družbo recikliranja in razvojem gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika ter možnostmi za nova zelena delovna mesta na tem področju precejšnja sinergija, zato je treba tudi nameniti sredstva za raziskave o vplivu delovnega okolja na zbiranje bioloških odpadkov in ravnanje z njimi,
T.
ker bi morale Komisija in države članice spodbujati dejavnosti za povečevanje okoljske ozaveščenosti na tem področju, zlasti v šolah, da bi spodbudili trajnostno ravnanje s trdnimi komunalnimi odpadki in povečali ozaveščenost javnosti glede prednosti ločenega zbiranja; ker imajo občine in komunalna podjetja pomembno vlogo pri svetovanju in obveščanju javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov,
U.
ker biološki odpadki tvorijo več kot 30 % trdnih komunalnih odpadkov; ker je v Evropski uniji čedalje več bioloških odpadkov, če ti končajo na odlagališčih, pa predstavljajo pomemben vir emisij toplogrednih plinov in drugih negativnih vplivov na okolje, zaradi česar je ravnanje z odpadki četrti najpomembnejši vir toplogrednih plinov,
V.
ker biološki odpadki iz gospodinjstev niso edini, ki se v praksi trajnostno obdelujejo,
W.
ker bi bilo treba ravnanje s tovrstnimi odpadki strukturirati v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki: preprečevanje nastajanja in zmanjševanje, ponovna uporaba, recikliranje, druge vrste predelave, zlasti v zvezi s pridobivanjem energije, kot zadnja možnost pa odlaganje (v skladu s členom 4 okvirne direktive o odpadkih, ki določa, da je recikliranje bioloških odpadkov boljše od sežiganja, saj s tem preprečimo nastajanje metana ter prispevamo k boju proti podnebnim spremembam s skladiščenjem ogljika in izboljšanjem kakovosti zemlje); ker je preprečevanje nastajanja prednostni cilj ravnanja z biološkimi odpadki in ker omogoča zlasti izogibanje živilskim in zelenim odpadkom, recimo prek boljšega načrtovanja javnih parkov z rastlinami in drevesi, ki ne potrebujejo intenzivnega vzdrževanja,
X.
ker je treba to vprašanje obravnavati iz celovite perspektive energetske politike in politike varstva tal ter v skladu s cilji glede blaženja podnebnih sprememb, če želimo napredovati proti okoljsko učinkovitemu ravnanju z biološkimi odpadki; ker je dodatna prednost ohranjanje biološke raznovrstnosti, ko se biološki odpadki uporabljajo kot nadomestilo za šoto, s čimer se zaščitijo mokriščni ekosistemi,
Y.
ker lahko anaerobna razgradnja za proizvodnjo bioplina iz bioloških odpadkov koristno prispeva k trajnostnemu ravnanju z viri v EU in k trajnostnemu izpolnjevanju ciljev glede obnovljive energije v EU,
Z.
ker bi bilo treba biološke odpadke obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta, s čimer bi prispevali k boju proti degradaciji tal v Evropi, ohranjanju rodovitnosti tal, zmanjšanju uporabe kemičnih gnojil v kmetijstvu, zlasti gnojil na podlagi fosforja, in povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode,
AA.
ker države članice uporabljajo različne sisteme ravnanja z odpadki, odlaganje trdnih komunalnih odpadkov pa je v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljan postopek, čeprav je za okolje to najslabša rešitev,
AB.
ker ima proizvodnja goriva za prevoz iz bioloških odpadkov pomembno prednost za okolje,
AC.
ker je treba na področju ravnanja z biološkimi odpadki spodbujati znanstvene raziskave in tehnološke inovacije,
AD.
ker ločeno zbiranje zdaj omogoča preprečevanje kontaminacije in spodbuja pridobivanje kakovostnega komposta z zagotavljanjem kakovostnih materialov za recikliranje bioloških odpadkov ter boljšo učinkovitostjo energetske predelave,
AE.
ker študije in izkušnje, ki so na voljo v državah članicah, kažejo, da je pomembno ločeno zbiranje odpadkov, ki je izvedljivo, pa tudi okoljsko in ekonomsko trajnostno, moralo pa bi biti tudi obvezno; ker mora biti ločeno zbiranje pogoj za proizvodnjo visokokakovostnega komposta,
Zakonodaja:
1.
odločno poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo za biološke odpadke, da bo ob upoštevanju načela subsidiarnosti pripravila predlog posebne direktive do konca leta 2010, ki bo med drugim vključevala:
–
uvedbo sistema obveznega ločenega zbiranja za države članice, razen če to ni primerna izbira z okoljskega in ekonomskega vidika;
–
recikliranje bioloških odpadkov;
–
kakovostno razvrščanje različnih vrst komposta iz bioloških odpadkov;
2.
poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v nacionalnih emisijskih načrtih količinske opredelitve zmanjšanja ekvivalenta CO2, ki bo doseženo z recikliranjem in kompostiranjem;
3.
ugotavlja, da bi prihodnji okvir Evropske unije za veliko držav članic zagotovil pravno svetovanje in pojasnitev ter jih spodbujal k naložbam na področju ravnanja z biološkimi odpadki; odločno poziva Komisijo, naj države članice podpre pri uvajanju sistemov za ločevanje odpadkov in pripravi obvezujoče in ambiciozne načrte za recikliranje tovrstnih odpadkov;
4.
opominja, da šesti okoljski akcijski program Skupnosti 2001–2010 z dne 22. julija 2002 v svojem členu 8(2)(iv) zavezuje Komisijo k razvoju zakonodaje za ravnanje z biološkimi odpadki kot eno prednostnih nalog, da bi dosegli cilj trajnostne uporabe naravnih virov in odpadkov ter ravnanja z njimi, vendar osem let kasneje zakonodajni predlog še vedno ni v pripravi, kar je nesprejemljivo;
5.
poziva Komisijo, naj v svoji presoji vplivov opredeli boljši sistem ravnanja z biološkimi odpadki glede recikliranja ločeno zbranih bioloških odpadkov, uporabe kompostiranja za kmetijske in ekološke koristi, mehanske/biološke možnosti obdelave in uporabe bioloških odpadkov kot vir za pridobivanje energije; meni, da bi na tej presoji morala temeljiti priprava novega pravnega okvira Evropske unije o biološko razgradljivih odpadkih;
Uporaba
6.
odločno poziva Komisijo, naj v skladu s členom 6 okvirne direktive o odpadkih skupaj z državami članicami določi merila za proizvodnjo in uporabo komposta visoke kakovosti ter sprejme minimalne zahteve za končne proizvode, ki bodo omogočale razvrščanje po kakovosti različnih načinov uporabe za različne komposte, pridobljene z obdelavo bioloških odpadkov, in sicer v sklopu strategije, ki bo temeljila na celovitem pristopu, s čimer bosta poleg kakovosti zagotovljeni tudi sledljivost in varna uporaba proizvoda;
Energija:
7.
meni, da je anaerobna razgradnja zlasti uporabna za biološke odpadke, ker daje s hranili bogate snovi za izboljšanje tal, pregnito blato in bioplin, ki je obnovljiva energija, ki se lahko pretvori v biometan ali uporabi za pridobivanje električne energije za pokritje osnovnih obremenitev;
8.
meni, da je povezanost sežiganja bioloških odpadkov s pridobivanjem energije pomemben pogoj za to, da postane sežiganje bioloških odpadkov sprejemljiva možnost v hierarhiji ravnanja z odpadki,
9.
poudarja, da je treba biti pri recikliranju bioloških odpadkov za proizvodnjo energije pozoren na vidike energetske učinkovitosti in trajnostnega razvoja ter predvsem da je treba tako proizvodnjo uporabiti na čim učinkovitejši način, zato ponavlja, da je ločeno zbiranje odpadkov ključno za izpolnjevanje zahtev iz direktive o odlagališčih Direktiva 1999/31/ES, uvodna izjava 17.
, da bi zagotovili vir kakovostnih snovi za reciklažo bioloških odpadkov in izboljšali učinkovitost pridobivanja energije;
10.
ugotavlja, da je treba pustiti odprta vsa tehnološka orodja in vse možnosti za kar najboljše recikliranje ali pridobivanje bioplina, če naj bi povečali stopnje preusmeritve, recikliranja in pridobivanja bioplina;
11.
meni, da so biološki odpadki pomemben obnovljiv vir za proizvodnjo električne energije ter biogoriva za prevoz in plina za uporabo v plinskih omrežjih, saj se biometan (ki sestoji večinoma iz metana – 50–75 % – in ogljikovega dioksida) pridobiva s prečiščevanjem bioplina, ter poziva Komisijo, naj preuči in spodbudi možnosti za uporabo bioloških odpadkov za pridobivanje bioplina;
12.
poudarja, da je treba biološke odpadke bolj preusmerjati stran od odlagališč; v zvezi s tem ugotavlja, da lahko biološki odpadki prispevajo k cilju EU najmanj 20 % obnovljive energije do leta 2020 ter cilju direktive EU o kakovosti goriv; opominja, da direktiva o obnovljivih virih podpira uporabo vseh vrst biomase, tudi bioloških odpadkov za energetske namene, kot obnovljivega vira energije, in da biogoriva iz odpadkov štejejo dvojno na poti k dosegi cilja 10 % glede obnovljivih virov energije v prometu; zato poziva države članice, naj upoštevajo pridobivanje energije iz biološko razgradljivih delov odpadkov v svoji nacionalni zakonodaji kot del celovite politike glede hierarhije odpadkov ter si izmenjajo zamisli o najboljši praksi;
Raziskave in inovacije:
13.
poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpira znanstvene raziskave in tehnološke inovacije na področju ravnanja z biološkimi odpadki;
14.
poziva Komisijo k nadaljnjemu sodelovanju pri raziskavah metod obdelave bioloških odpadkov za boljšo presojo koristi v povezavi s prstjo predelavo energije in vplivi na okolje;
Ozaveščanje in obveščanje:
15.
odločno poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo dejavnosti za povečanje okoljske ozaveščenosti o bioloških odpadkih, zlasti v šolah in višjih izobraževalnih ustanovah, da bi spodbudili boljše vedenjske vzorce glede preprečevanja nastajanja odpadkov in trajnostno ravnanje z biološkimi odpadki in trdnimi komunalnimi odpadki ter povečali ozaveščenost javnosti o preprečevanju nastajanja odpadkov in recikliranju ter prednostih ločenega zbiranja in biološke obdelave bioloških odpadkov; v zvezi s tem poudarja, kako pomembna je vloga mest, občin in komunalnih podjetij pri svetovanju in pripravi informacij za državljane s področja preprečevanja nastajanja odpadkov,
Okoljski vidiki:
16.
meni, da je treba obdelane biološke odpadke uporabiti za ohranjanje organske snovi in sklenitev krogotokov hranilnih snovi, zlasti fosfatnega tokokroga, tako da se jih reciklira v tla; zato poziva Komisijo, naj prizna, da je treba preskusiti, ali politike prispevajo k omilitvi nesprejemljivo hitrega izrabljanja svetovnih fosfatnih virov;
17.
poudarja, da je treba biološke odpadke, ki ne vsebujejo škodljivih snovi, obravnavati kot dragocen naravni vir za proizvodnjo kakovostnega komposta,
18.
meni, da je prihodnost kmetijstva odvisna tudi od ohranjanja in obnavljanja rodovitnosti tal; ugotavlja, da lahko uporaba kakovostnega komposta v kmetijstvu prispeva k ohranjanju rodovitnosti tal, povečanju zmogljivosti tal za zadrževanje vode, zmogljivosti za vezavo ogljika in zmanjšanju uporabe sintetičnih gnojil; poudarja vlogo držav članic pri zagotavljanju kakovostnega komposta na kmetijskih zemljiščih,
19.
opozarja, da je pline, ki se sproščajo pri kompostiranju snovi na odlagališčih, le težko nadzorovati, kar utegne biti resna nevarnost za okolje in ozračje; opozarja tudi, da k pravilno zasnovanemu kompostiranju predvsem bioloških komunalnih odpadkov sodi tudi varstvo podtalnice pred izcednimi vodami iz kompostišča;
20.
poudarja, da ima kombinacija kompostiranja in fermentacije ločeno zbranih bioloških odpadkov, če je mogoča, nedvomno prednosti za uresničitev teh ciljev na različnih ravneh (boj proti segrevanju podnebja, degradacija tal in erozija prsti, doseganje ciljev obnovljive energije) in jo je treba spodbujati;
21.
zato poziva Komisijo, naj predlaga nacionalne cilje za recikliranje bioloških odpadkov, da bi bilo manj takih odpadkov pri drugih, manj zaželenih rešitvah za ravnanje z odpadki, na primer odlaganju na odlagališčih ali sežiganju;
Skladnost z direktivo o odlagališčih:
22.
opozarja, da mora ravnanje s tovrstnimi odpadki na splošno slediti hierarhiji postopkov za njihovo obdelavo: preprečevanje nastajanja, recikliranje, drugi načini predelave, med drugim za pridobivanje energije, ter odlaganje kot zadnja rešitev (Direktiva 1999/31/ES, člen 5, in Direktiva 2008/98/ES UL L 312, 22.11.2008, str. 3.
); poziva Komisijo, naj odločneje zagotavlja spoštovanje in uporabo določb o odlaganju odpadkov v vsej Uniji;
23.
ugotavlja, da se veljavni nacionalni zakonodajni ukrepi in sistemi ravnanja z odpadki med državami članicami razlikujejo in da je odlaganje trdnih komunalnih odpadkov v Evropski uniji še vedno najpogosteje uporabljen postopek; poziva države članice, naj povečajo svoje sodelovanje in izmenjavo najboljše prakse na področju ravnanja z biološkimi odpadki;
24.
meni, da je mehansko-biološka obdelava učinkovita možnost, pri kateri se velike količine gnijočih odpadkov uporabi za kompostiranje, anaerobno razgradnjo in pridobivanje energije;
Ekonomski vidiki:
25.
meni, da so potrebne finančne spodbude za širitev tega ločenega zbiranja in drugih sistemov upravljanja bioloških odpadkov, ki kar najbolje izkoristijo obnovo virov;
26.
poudarja, da je treba izboljšati upravljanje z odpadki in bolje uskladiti standarde kakovosti za kompost, da bi spodbudili razvoj evropskega trga za kompost;
27.
meni, bi moralo biti načelo ’onesnaževalec plača’ podlaga za povračilo povečanih stroškov zaradi vnosa škodljivih snovi, tako da negativni zunanji dejavniki uporabe bioloških odpadkov ne bi bremenili kmetijstva;
28.
poudarja, da v številnih državah članicah nekaj infrastrukture že obstaja, vendar so potrebne finančne spodbude, da bi oblikovali in razvili morebitne trge za kompost, pregnito blato, bioenergijo in biogorivo iz bioloških odpadkov;
29.
poudarja okoljske koristi proizvodnje goriv za prevoz iz bioloških odpadkov; poziva države članice, naj glede na hierarhijo ravnanja z odpadki upoštevajo te koristi pri izvajanju okvirne direktive o odpadkih, ter Komisijo, naj jih upošteva pri pripravi smernic o izvajanju;
30.
poziva Komisijo, naj v vse sedanje ali dodatne študije učinka vključi vprašanje, katere vrste ekonomskih spodbud, skladov ali pomoči bi lahko uporabili ali ustvarili za razvoj in izvajanje tehnologij, ki omogočajo pravilno ravnanje z biološkimi odpadki;
o
o o
31.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
