Neformalni Evropski svet v Lahtiju
Institucije
2006-10-25 - 18:38
Finski premier Matti Vanhanen in predsednik Komisije Jose Manuel Barroso sta poslancem Evropskega parlamenta v sredo predstavila sklepe neformalnega srečanja predsednikov držav in vlad članic EU, ki je potekal v petek, 20. oktobra v finskem Lahtiju, udeležil pa se ga je tudi ruski predsednik Vladimir Putin.
Glavne teme srečanja so bile energetika, nezakonite migracije in spodbujanje inovacij. Neformalni vrh se je začel z delovnim kosilom, na katerem so udeleženci razpravljali predvsem o zunanji energetski politiki EU, pa tudi o porastu nezakonitega priseljevanja v Evropo. Popoldanski dela srečanja je bil namenjen razpravi o izboljšanju konkurenčnosti Unije z boljšo politiko spodbujanja inovacij. Na večerji se je predsednikom držav in vlad EU pridružil ruski predsednik Putin, glavna tema pogovorov pa je bilo strateško partnerstvo EU-Rusija, vendar so evropski gostitelji ruskega gosta opozorili tudi na problem svobode tiska v Rusiji.
Svet EU in Komisija
Matti Vahanen , predsedujoči Svetu EU, je poslancem povedal, da sta bila tako neformalno srečanje kot delovna večerja zelo produktivna. "Neformalna srečanja voditeljev EU so odličen način za oblikovanje političnega konsenza z iskanjem napredka pri odgovorih na vprašanja, ki se postavljajo Uniji. Posvetili smo se predvsem zunanjim energetskim odnosom, nezakonitemu priseljevanju in razmeram v Darfurju. Na ločenem delovnem sestanku pa smo se ukvarjali z načini spodbujanja inovacijske politike, ki lahko Uniji zagotavlja konkurenčnost in gospodarski razvoj," je pojasnil finski premier. Dodal je, da so bili pogovori z ruskim predsednikom Putinom ob večerji "odprti in iskreni. Poleg energetike smo načeli tudi ključna mednarodna vprašanja in svobodo izražanja v Rusiji" .
Voditelji članic EU so se strinjali, da mora sodelovanje med Unijo in Rusijo na energetskem področju postati še tesnejše, pri tem pa je treba "upoštevati načela iz Energetske listine in deklaracije držav G-8, še posebej odprtosti, tržne rešitve in vzajemnost" . Udeleženci so govorili tudi o podnebnih spremembah kot najpomembnejšemu izzivu za mednarodno skupnost. EU mora pri tem imeti vodilno vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja in uporabi obnovljivih virov energije. "Evropska podjetja lahko ponudijo veliko, kar se tiče inovacij in tehnologij na področju energetske učinkovitosti," je prepričan Vanhanen. Sogovorniki so se dogovorili, da naj bi še do konca leta vzpostavili informacijsko mrežo o energetskih vprašanjih, ki naj bi zbirala in analizirala tovrstne informacije ter spodbujala sodelovanje med državami članicami in evropskimi institucijami.
Pri vprašanju nezakonitega priseljevanja so voditelji izpostavili sodelovanje in solidarnost med članicami Unije, ki je ključno za doseganje kakršnekoli rešitve: "Kriza, s katero se soočamo, kratkoročno rabi hitre odgovore, naši pogovori pa so poudarili potrebo po dosledni in vseobsegajoči politiki priseljevanja, ki se bo ukvarjala tako z zakonitim kot nezakonitim priseljevanjem. Priseljencem moramo bolj pomagati pri vključevanju v okolje, moramo pa tudi tesneje sodelovati z afriškimi državami in tranzitnimi državami za priseljence."
V pogovorih z ruskim predsednikom Putinom je prevladovalo vprašanje, kako doseči napredek na področju energetskega sodelovanja s sklenitvijo novega sporazuma. Vsi so se strinjali, da je treba sodelovanje poglobiti, kar se še posebej kaže kot nujno ob zadnjih dogodkih v Iranu, Severni Koreji in na Bližnjem vzhodu. Ob večerji pa je finski premier načel tudi temo umora novinarke Ane Politkovske: "Predsedniku Putinu sem dejal, da je javnost v državah članicah zaskrbljena, ker so se razmere na področju svobode izražanja v Rusiji poslabšale, V imenu Unije sem izrazil pretresenost zaradi umora, ki ga je treba raziskati in storilce privesti pred sodišče. Opozoril sem na zaskrbljenost zaradi Čečenije in naraščajočih napetosti med Rusijo in Gruzijo ter dejal, da je Unija pripravljena sodelovati pri iskanju rešitve problemov."
Na koncu nastopa pred poslanci je premier Vanhanen poudaril, da mora Evropska unija s svojimi partnerji govoriti z enim glasom. "Če smo razdeljeni in neenotni, bomo ostali šibki in ne bomo mogli braniti svojih interesov ter širiti vrednot, na katerih temelji Unija. V Lahtiju nam je predsedniku Putinu uspelo pokazati odločnost in enotnost Unije (...) Bistveno vprašanje po Lahtiju pa je, kako bomo svoje besede spremenili v dejanja in dosegli napredek pri vprašanjih, ki smo jih izpostavili," je zaključil predsedujoči Sveta EU.
Predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je zaključke srečanja v Lahtiju strnil v tri točke. Glede inovacij je poudaril, da se je Evropski svet strinjal o nujnosti dajanja več podpore in spodbud inovacijam ter za zmanjšanje ovir, s katerimi se soočajo inovatorji. Udeleženci so se dogovorili, da je treba pospešiti postopke za evropske standarde, vedno več podpore pa je tudi predlogom za ureditev vprašanja intelektualne lastnine in patentov na evropski ravni. "Komisija je dobila zeleno luč za Evropski tehnološki inštitut (EIT) in soglasje, da bo EIT pomenil evropsko vodstvo pri inovacijah, je vedno večje," je prepričan Barroso.
Na področju energetike sta Komisija in Predsedstvo Sveta EU oblikovala soglasje o treh konkretnih ukrepih: okrepitev energetskih odnosov s sosednjimi državami, posebej proizvajalkami energentov, kot so Rusija, Norveška in Alžirija ter s tranzitnimi državami, kot sta Turčija in Ukrajina; oblikovanje informacijske mreže o energetskih vprašanjih in skupni pristop do Rusije, kjer mora odnos temeljiti na načelih preglednosti, pravne države, vzajemnosti, nediskriminacije in odprtja trgov.
V Lahtiju so udeleženci razpravljali tudi o priseljevanju - skupnem problemu, ki zahteva skupen odgovor. Komisija bo v prihodnjih tednih pripravila predloge za boljši pomorski nadzor na jugu Evrope ter predloge glede pristopa do priseljevanja, ki jih bodo obravnavali na decembrskem Evropskem svetu in novembrski evropsko-afriški konferenci o migracijah in razvoju. "Na tem področju lahko storimo še veliko, če obstajata politična volja in odločenost, da dobimo ustrezna orodja in vire. Še posebej sem prepričan, da moramo prilagoditi naš sistem sprejemanja odločitev, kar lahko storimo na podlagi obstoječe zakonodaje. Ne moremo v nedogled čakati na odločitve, ki so pogosto blokirane zaradi načela soglasja. Bodimo iskreni: absurdno je, da na območju prostega pretoka ljudi včasih še vedno razmišljamo o 25 politikah priseljevanja. Rabimo evropsko politiko priseljevanja," je zaključil predsednik Komisije Barroso.
Predstavniki političnih skupin
Ville ITÄLÄ (EPP-ED, FI): "Pri oceni Lahtija lahko izhajamo iz tega, da smo dosegli dober rezultat. Izhodišče ni bilo tako dobro. Vplivni časniki, na primer Financial Times, so pred samim sestankom objavili tvegane napovedi. Vse se je izteklo drugače. Evropski vodilni politiki so bili enotni, pri večerji so govorili z enotnim glasom. Vedno znova smo zahtevali, da mora EU govoriti enotno in imeti skupno energetsko politiko. Tudi državljanom to kaže, da je EU sposobna delovanja tudi pri težavnih vprašanjih. Četudi je bil to majhen korak, je zelo pomemben na poti k enotni in uspešni politiki v odnosih z Rusijo. Izpostavili smo tudi temo človekovih pravic, tudi ubite novinarke Ane Politkovske. Razpravo je odprto vodil tudi Putin, čeprav se ni odrekel svojim stališčem - tega tudi nismo mogli pričakovati. Odprli pa smo vrata na področju energetske politike in drugih področjih."
Martin SCHULZ (PES, DE): "Naj začnem s pripombo o Putinu: dobro, da je tako odkrit, to zame ni problem. Pripombe o našem predsedniku Evropskega parlamenta so nam lahko v čast, ker je Putin očitno poslušal, tiste, ki so žaljive pa seveda zavračamo. Predsednik govori v imenu vseh poslancev in zahvaljujemo se vam za to. Dobro je tudi, da Putin pove, kaj misli o Italiji, Španiji. Evropska družba je odprta, pri nas lahko vsak kritizira kar hoče - po tem se razlikujemo od Rusije. Zaradi tega je odkrita izmenjava mnenj s Putinom dobra, zato mu tudi povemo, da razmere v Čečeniji niso dobre, da poniževanje, nespoštovanje človekovih pravic, ni dobro. Tudi v resoluciji o uboju novinarke Politkovske smo povedali, da ni dobro, če se novinarji bojijo spregovoriti o težavah svoje družbe. Kritiziram pa tudi, ker sta Vanhanen in Barroso povedala veliko lepih stvari. Krasno, čudovito, a če bi se uresničilo vse, kar napovedujete, bi Evropa postala Eldorado. Vi v Svetu EU, gospod Vanhanen in predsedniki držav in vlad morate uresničiti, kar ste se dogovorili. Kdor noče biti odvisen od ruske energije, mora spremeniti gospodarstvo, ki troši veliko energije, treba je zmanjševati izpuste CO2, več je treba izkoriščati visokoenergetske vire, zato pa potrebujemo investicije v raziskave in univerze."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Danes ne razpravljamo o nobeni resoluciji, hkrati pa tudi nimamo zaključkov vrha. Nočem reči, da ni vredno spregovoriti ob takih priložnostih, nasprotno - menim, da bi EU lahko in morala imeti štiri formalne vrhe letno, kot predvideva pogodba iz Nice. Kaj je bilo na jedilniku v Lahtiju? Seveda me ne zanimata juha ali pršut. Govorim o informacijski tehnologiji, patentih, energetski varnosti, o odnosih z Rusijo, priseljevanju - o strateških temah, ki zahtevajo resen razmislek, pa tudi o strateških odločitvah. Kakšen smisel je v Evropskem tehnološkem inštitutu za inovacije, če pa nimamo urejene patentne zakonodaje? Kje je smisel strategije o podnebnih spremembah, če nismo hkrati pripravljeni spremeniti vzorcev porabe energije? V čem je smisel skupne energetske politike, če imamo še naprej različne trgovinske politike za boj proti revščini ? Dokumenti sami po sebi predstavljajo vodilo za prihodnost, to pa je tako, kot da bi nekomu ponudil vodo, ne bi pa mu dovolil, da jo spije."
Monica FRASSONI (Zeleni/EFA, IT): "Vrh v Lahtiju je jasno pokazal, da je delovanje na mednarodnem prizorišču tesno povezano z izbirami na notranjepolitičnem področju. Podpora demokratični Rusiji in ljudem kot Ana Politkovska, ki se borijo proti sistemu, ki ga izvaja Putin, je v skladu s poskusom zagotavljanja varnosti pri oskrbi z energijo, spoštovanjem kjotskega protokola in razvojem energetske učinkovitosti ter obnovljivih virov. Molčati o masakrih v Čečeniji, prenehanju delovanja preko osemdesetih nevladnih organizacij, o umorih, naraščajoči korupciji in sodnih procesih, da bi še naprej dobivali zemeljski plin, ni prava strategija in pri tem čestitamo predsednik Borrellu, hkrati pa izražamo nestrinjanje z njegovo izjavo in izjavo finske vlade o jasni podpori ponovnem zagonu jedrske energije. Naj nam bo to všeč ali ne, primer Irana to le še potrjuje - obstaja jasna povezava med širjenjem jedrskega orožja in uporabo jedrske energije. Kar se je zgodilo v Čečeniji in Gruziji ne povečuje kredibilnosti Putina, ampak le poudarja njegovo odločenost za delovanje za uresničitev lastnih interesov. Priložnost ponovno spregovoriti o tem bo strateško partnerstvo ob koncu leta. Že zdaj povem, da bomo proti kateremukoli poskusu, da bi iz sporazuma izvzeli klavzule o človekovih pravicah. Cilj naše strategije je, da se uredi sistem prenosa energije, dobave in da temelji na odličnosti naših podjetij za energetsko obnovo."
Esko SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI): " Vrh v Lahtiju je bil naprej sklican zato, da bi govorili o konkurenčnosti in inovativnosti. To ni srečanje, ki bi šlo v zgodovino. Solist v tem orkestru je bil Putin. Z njim so hoteli govoriti o energiji, pa tudi o človekovih pravicah. Brez spoštovanja človekovih pravic se ne moremo pogovarjati o ničemer. Tudi z velesilo na drugi strani Atlantika je tako. Putin hoče strateško partnerstvo. V tem okviru bi bila Rusija pripravljena za energetski dialog, pri tem pa ni jasno, ali se bodo trgi odpirali za obe strani ali le na eni in torej na kateri. V Lahtiju niso rešili ničesar, počakati moramo novembrski vrh."
Brian CROWLEY (UEN. IR): "Tudi večina parlamentarcev podpira zamisel o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta, kako pa ga bomo dejansko ustanovili, pognali to kolesje raziskav in inovacij? Drugič, področje patentov - poskrbeti je treba za zaščito, sicer bodo vsi raziskovalci, znanstveniki odšli v ZDA in na Japonsko, saj so tam te pravice ustrezno zaščitene. Zadnje: ko so vsi trdili, da ne boste mogli govoriti z enotnim glasom Evrope, ste vi to dosegli - čestitam."
Godfrey BLOOM (IND/DEM, UK): "Energija je življenjska kri vsake države. Sem sêm poslan, da zastopam nacionalno državo. V Britaniji pa je težko sprejeti, da se o energetski politiki odloča v tujini, da o tem odločajo tujci. Spominjamo se bitke na Atlantiku, šlo je za svobodo - na celini so menili, da ne morejo živeti skupaj, zato smo bili potegnjeni v vojno. Zamisel, da je naša energija odvisna od sporazuma s takim gangsterjem, kot je Putin, je norost. Mi nočemo podpisovati dogovorov z njim, tako kot ne s Hitlerjem, tudi on je razbojnik, gangster."
Ryszard CZARNECKI (samostojni poslanci, PL): "Rad bi se zahvalil predsedniku Borrellu za pomembne besede, ki jih je namenil Putinu. Ne moremo žrtvovati človekovih pravic za energijo, to je dejal v imenu nas vseh v tej dvorani. Mislim, da ni govoril le v imenu Evropskega parlamenta, ampak je branil čast celotne EU, kot tudi voditelji Latvije, Danske in Švedske. Ne moremo imeti dvojnih standardov na področju človekovih pravic, ne moremo pričakovati, da bodo države, s katerimi ne trgujemo, spoštovale človekove pravice. Sistem vrednot moramo imeti vedno pred očmi."
20061020IPR11901 Govor predsednika EP Josepa Borrella na neformalnem Evropskem svetu v Lahtiju
SL
1
LINK
/president/defaultes.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
