Ukrepi proti trgovini z ljudmi
Pravosodje in notranje zadeve
2006-11-16 - 15:42
V četrtek je Evropski parlament sprejel tudi poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Edit BAUER (EPP-ED, SK) iz odbora za državljanske svoboščine, v katerem obravnava predloge za skupen pristop in akcijski načrt v boju proti trgovini z ljudmi na območju EU. Načela za ta prizadevanja sicer opredeljuje protokol Združenih narodov iz Palerma o preprečevanju, zatiranju in kaznovanju trgovine z ljudmi, ki dopolnjuje Konvencijo ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu.
Po poročilu o trgovini z ljudmi iz leta 2005, ki ga je pripravil ameriški State departement, se na svetu vsako leto preko mednarodnih meja trguje s približno 600.000 do 800.000 moških, žensk in otrok. Okoli 80 odstotkov žrtev je žensk in deklet, približno polovica teh oseb pa je mladoletnih. Večinoma gre za trgovanje z namenom komercialnega spolnega izkoriščanja. Druge ocene so še višje: ZN ocenjujejo letno število žrtev na več kot milijon, Mednarodna organizacija dela pa poroča o več kot 1,2 milijona pretihotapljenih otrok letno. Svet Evrope meni, da je trgovina z ljudmi za orožjem in drogami tretji največji vir zaslužka, ki ga proizvede organiziran kriminal.
Ocene števila žrtev trgovine z ljudmi v EU presegajo število 100.000, a zanesljivih statističnih podatkov ni. Najbolj izpostavljeni so ženske in otroci, pri čemer so prav otroci v največji nevarnosti zaradi pomanjkanja izkušenj in odvisnosti od odraslih, zlasti sorodnikov ali ljudi na uglednih ter vplivnih položajih, ki jim otroci zaupajo, in imajo manjše možnosti, da ubežijo izkoriščevalskim situacijam.
Poročilo uporablja opredelitve iz protokola iz Palerma iz leta 2000, po katerem trgovina z ljudmi pomeni novačenje, prevoz, premestitev, skrivanje ali sprejem ljudi, z grožnjo z nasiljem ali z njegovo uporabo ali s pomočjo drugih oblik prisile, ugrabitve, goljufije, prevare, zlorabe moči ali položaja ranljivosti ali z dajanjem ali sprejemanjem plačila ali ugodnosti, da se pridobi soglasje osebe, ki ima nadzor nad drugo osebo, z namenom izkoriščanja. Načini izkoriščanja oseb so izkoriščanje prostitucije, prisilno delo ali nudenje storitev, suženjstvo ali suženjstvu podobne prakse, hlapčevanje ali odstranitev organov. Vse pogostejša je tudi trgovina z ljudmi ali z družinami za beračenje ter za kriminalne dejavnosti.
Čeprav trgovina z ljudmi velja za grozovit zločin, ratifikacija in izvrševanje mednarodnih konvencij, zlasti Konvencije Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi, in direktiv potekata počasi. Parlament poziva k tesnejšemu mednarodnemu sodelovanju na področju preiskovanja, izmenjave podatkov, ugotavljanja istovetnosti žrtev, pregona in reintegracije. Pri tem sodelovanju bi morale imeti večjo vlogo institucije, kot so Europol, Eurojust, Frontex in projektna skupna vodij policije.
Parlament predlaga Svetu EU v boju proti trgovini z ljudmi več priporočil:
- Trgovino z ljudmi bi bilo potrebno spremeniti iz "dejavnosti za organiziran kriminal z nizkim tveganjem in visokim plačilom" v dejavnost z visokim tveganjem in nizkim plačilom . Pravosodni organi morajo uporabiti vsa sredstva in možnosti, ki so na razpolago, da uveljavijo prepoved trgovine z ljudmi, zato da ji odvzamejo vse ekonomske prednosti. Preiskovanje trgovine z ljudmi mora biti enako prednostno kot preiskovanje drugih področij organiziranega kriminala.
- Pri pravosodnem in policijskem sodelovanju morajo članice za učinkovito ukrepanje zagotoviti organizacijske strukture, specializirano osebje in ustrezna finančna sredstva proti trgovini z ljudmi. Nacionalni pravosodni organi bi morali redno vključevati Europol v izmenjavo podatkov, skupne akcije in skupne preiskovalne skupine ter izkoristiti potencial Eurojusta za učinkovitejši pregon trgovcev z ljudmi.
- Države članice in Komisija bi morale okrepiti dvostranski in večstranski politični dialog s tretjimi državami o razsežnosti človekovih pravic pri politiki proti trgovini z ljudmi in to vprašanje odpirati v ustreznih regionalnih in drugih mednarodnih forumih.
- Članice Unije bi morale zagotoviti, da bi bile človekove pravice žrtev trgovine v celoti varovane v vseh fazah v postopku in da bi delovali ustrezni mehanizmi, ki bi omogočili zgodnjo identifikacijo in vrnitev žrtev. Med drugim bi morale oblasti žrtvam izdati dovoljenja za začasno bivanje in zagotoviti pravno pomoč ter dostop do izobraževalnih programov v času trajanja postopkov. Vrnitev v državo izvora ne bi smela priti v poštev, če bi žrtvam tam grozilo novo preganjanje ali nasilje.
- Svet, Komisija in države članice bi morali tudi v prihodnje spodbujati regionalne pobude , ki dopolnjujejo vseevropsko sodelovanje, kot so nordijsko baltska projektna skupina proti trgovini z ljudmi, pobuda za sodelovanje v jugovzhodni Evropi, vseevropski budimpeštanski proces, "dialog 5+5" med državami zahodnega Sredozemlja in mediteranski dialog za tranzitne migracije.
- Podjetjem, ki izkoriščajo delavce, žrtve trgovine z ljudmi bi morali zagroziti z ostrejšimi kaznimi, države članice pa naj bi izboljšale učinkovitost delovnih inšpekcij ter uskladile kazni na tem področju.
- Komisija naj najkasneje leta 2007 predstavi študijo o povezavi med zakonodajo o prostituciji in trgovino z ljudmi z namenom spolnega izkoriščanja . Države članice pa naj bi spodbujale oblikovanje kodeksov ravnanja za turistične agencije in ponudnike spletnih storitev s ciljem boja proti trgovini z ljudmi z namenom spolnega izkoriščanja.
20061113IPR12547 Poročilo: Edit Bauer - Boj proti trgovini z ljudmi - celosten pristop in predlogi za akcijski načrt
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0368 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
