P6_TA(2005)0230
Krepitev evropske konkurenčnosti
A6-0148/2005
Resolucija Evropskega parlamenta o krepitvi evropske konkurenčnosti - posledice industrijskih sprememb na politiko in vloga MSP (2004/2154(INI))
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije "Spremljanje strukturnih sprememb: industrijska politika za razširjeno Evropo" (KOM(2004)0274),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Proaktivna politika konkurence za konkurenčno Evropo" (KOM(2004)0293),
–
ob upoštevanju člena II-76 (Svoboda gospodarske pobude) Pogodbe o Ustavi za Evropo,
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 23. in 24. marca 2000 v Lizboni, in svoje resolucije z dne 15. marca 2000 UL C 377, 29.12.2000, str. 164.
pred navedenim Evropskim svetom,
–
ob upoštevanju Kokovega poročila o gospodarski rasti in zaposlovanju, predloženega Svetu Evropske unije in Komisiji 3. novembra 2004,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta: nov začetek za Lizbonsko strategijo" (KOM(2005)0024),
–
ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 22. in 23. marca 2005 v Bruslju,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Gradimo našo skupno prihodnost – Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013" (KOM(2004)0101) in sporočila Komisije "Finančna perspektiva 2007-2013" (KOM(2004)0487),
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004)0492),
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (KOM(2004)0495),
–
ob upoštevanju Odločbe Sveta z dne 20. decembra 2000 o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) UL L 333, 29.12.2000, str. 84.
,
–
ob upoštevanju Evropske listine za mala podjetja, ki jo je odobril Evropski svet v Santa Marii de Feiri junija 2000,
–
ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju Evropske listine za mala podjetja (KOM(2005)0030),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o izvajanju akcijskega načrta o rizičnem kapitalu (ANRK) (KOM(2003)0654),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Evropska uprava: Učinkovitejši postopek sprejemanja zakonov" (KOM(2002)0275),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o presoji vplivov (KOM(2002)0276),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 1991 o industrijski politiki Skupnosti v odprtem in konkurenčnem okolju UL C 240, 16.9.1991, str. 213.
, svoje resolucije z dne 29. junija 1995 o sporočilu Komisije o konkurenčni industrijski politiki za EU UL C 183, 17.7.1995, str. 26.
ter svoje resolucije z dne 23. oktobra 2003 o industrijski politiki v razširjeni Evropi UL C 82 E, 1.4.2004, str. 627.
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ( A6-0148/2005 ),
A.
poudarja pomembnost industrijskega sektorja EU, vira novih delovnih mest, ustvarjanja bogastva in dejavnosti v storitvenem sektorju,
B.
se strinja s pristopom Komisije, ki temelji na nujni konkurenčnosti evropske industrije, in želi pospeševati industrijske spremembe,
C.
ker je prihodnost industrijskega sektorja tesno povezana z rastjo v storitvenem sektorju; storitve prispevajo k povečani produktivnosti proizvodnje, rast proizvodnje pa povečuje povpraševanje po storitvah,
D.
pozdravlja uvedbo nove strategije za gospodarsko rast in nova delovna mesta za EU; opozarja, da ima EU zaskrbljujočo zamudo v zvezi z industrijsko politiko in da je treba hitro in učinkovito ukrepati,
E.
ugotavlja, da je širitev EU pomembno spremenila njeno industrijsko strukturo in da se je pritisk mednarodne konkurence povečal,
F.
opaža ozemeljsko razsežnost industrijske politike in uničujoč učinek pojava industrijskih premestitev; poudarja pomembnost industrijske preobrazbe regij, ki jih je prizadelo gospodarsko prestrukturiranje,
G.
ker se EU srečuje z velikim demografskim izzivom staranja prebivalstva, ki bo jasno vplival na industrijski sektor, vključno z manjšim sodelovanjem na trgu dela,
H.
ker je doseganje konkurenčnosti odvisno od človeških virov in ker več in boljša delovna mesta zadevajo tudi industrijo,
I.
ker industrija ni en sam subjekt, pristop od sektorja do sektorja pa bo omogočil učinkovitejšo oceno dejavnikov konkurenčnosti; ker je treba upoštevati naravo, obseg in vrsto dejavnosti podjetij, zlasti malih podjetij; ob upoštevanju gospodarskega in družbenega pomena malih podjetij, ki predstavljajo več kot 95 % podjetij v Uniji in njihovo ključno vlogo pri izvajanju lizbonske strategije,
J.
poudarja, da sedanji skromni instrumenti industrijske politike ne omogočajo preusmeritve industrije k visokim tehnologijam; da je potreben velik napor financiranja, javnega in zasebnega, raziskav in razvoja (R&R),
K.
ker meni, da je nujno treba izboljšati zakonodajni in ureditveni okvir, v katerih se razvijajo podjetja, ter istočasno ustrezno upoštevati potrebo po zmanjšanju zakonodajnih in upravnih bremen
,
L.
ob upoštevanju potrebe po posodobljenih podatkih o položaju industrije EU po letu 2004.
Določitev ciljev evropski industrijski politiki
1.
pozdravlja odločitev Komisije o prednostni uvrstitvi industrijske politike na evropsko agendo;
2.
podpira spodbujanje prostovoljne industrijske politike za spodbujanje in predvidevanje strukturnih sprememb ter razvijanje trdne in konkurenčne evropske industrijske osnove;
3.
ceni razlikovanje med deindustrializacijo in strukturnimi spremembami in se pridružuje analizi Komisije (v KOM(2004)0274), po kateri se "evropska industrija sooča s procesom prilagajanja spremembam, ki je splošno koristno in ga je potrebno spodbujati"; kljub temu pa opaža, da je analiza le-teh nepopolna in da ni na voljo nespornih podatkov o premestitvah; zaradi tega meni, da bi morala Komisija povabiti skupino strokovnjakov, ki bi morali tesno sodelovati z Evropskim centrom za spremljanje sprememb (ECSS) in upoštevati njihovo strokovno znanje, da na to temo pripravijo poročilo za Evropski svet;
4.
meni, da mora biti povečevanje zaposlovanja eden od najpomembnejših ciljev industrijske politike; meni, da je treba industrijo nujno napraviti bolj privlačno za mlade; poziva k prizadevanjem za obveščanje o industrijskih poklicih in veščinah, skupaj s spremljanjem evropske politike priznavanja kvalifikacij in vseživljenjskega učenja; poziva socialne partnerje, da prispevajo k temu cilju ter da nosijo svoj del odgovornosti za spodbujanje skupnih ukrepov;
5.
meni, da bi moral socialni dialog prispevati k opredelitvi najuspešnejših in najbolj ogroženih sektorjev; v ta namen bi lahko evropska konferenca za industrijski razvoj združila te partnerje, vključene v socialni dialog, zlasti Dublinsko fundacijo, ki ima strokovno znanje in izkušnje s socialnim dialogom ter izmenjavo najboljše prakse in ki pripravlja sektorske študije, in tako oblikovala forum za redne sestanke med socialnimi partnerji in Komisijo;
6.
ugotavlja, da v industrijskem sektorju prevladujejo zaposleni moškega spola; želi si, da bi bile ženske spodbujene k usposabljanju za industrijsko kariero kot del zavezanosti Komisije k vseživljenjskemu učenju;
7.
poziva k močnejšim prizadevanjem v razvoju človeških virov, ki bodo s svojo zmožnostjo za uvajanje inovacij prispevali k dolgoročni konkurenčnosti industrije; meni, da je treba industrijo nujno napraviti bolj privlačno za mlade; poziva k prizadevanjem za obveščanje o industrijskih poklicih in veščinah, skupaj s spremljanjem evropske politike priznavanja kvalifikacij in vseživljenjskega učenja;
8.
želi, da bi industrijska politika omogočila pojav evropskih "industrijskih prvakov";
9.
meni, da bi morali pospeševati konkurenčnost industrije z instrumenti evropske raziskovalne politike, kakršne so na primer tehnološke platforme in tehnološke iniciative;
10.
meni, da mora evropska industrijska politika okrepiti sposobnost industrije za uvajanje inovacij, vključno s tehničnimi, tehnološkimi in tržnimi inovacijami;
11.
meni, da mora rastoča konkurenca vzhajajočih ekonomij spodbujati oblasti, da bi ustvarjale ugodne pogoje za nova proizvodna področja ali nove produktivne kombinacije, ki ustvarjajo dodano vrednost in visokokakovostnih zaposlitev in zagotavljati evropsko primerjalno prednost;
12.
meni, da mora industrijska politika EU voditi k uravnoteženemu razvoju z ohranjanjem socialne kohezije;
13.
vztraja, da morajo gospodarske in družbene interesne skupine v postopku udejanjanja in predvidevanja strukturnih sprememb igrati vlogo, ki jim bo omogočala sklenitev sporazumov za spodbujanje inovativnih delovnih vzorcev, ter da se delavcem zagotovi usposabljanje, ki ga potrebujejo za prilagoditev;
Upoštevanje različnih razsežnosti evropske industrijske politike
14.
podpira sektorski pristop Komisije in upa, da bo začela z neodvisnim in objektivnim ocenjevanjem konkurenčnosti po sektorjih, vključno z njihovo konkurenčno močjo na globalni ravni; poziva, da te sektorske ocene upoštevajo zaposlovanje in vpliv industrije na prosta delovna mesta ter ocenijo okoljske in socialne zadeve; meni, da morajo biti te ocene namenjene ugotavljanju in predvidevanju potreb, s katerimi se bo srečevala industrija;
15.
meni, da je treba zagotoviti koristnost ocenjevanja konkurenčnosti po posameznih sektorjih ter da je treba ustrezno upoštevati zaposlitvena vprašanja, socialni partnerji pa se morajo posvetovati in jih je treba, če je mogoče, povabiti k sodelovanju pri pripravah na ocenjevanja;
16.
poziva, da sektorski pristop upošteva vlogo MSP in malih in srednjih industrij (MSI) v zvezi s proizvodnjo in zunanjim izvajanjem z ustvarjanjem zadružnih verig; zahteva, da ta pristop upošteva tudi mikropodjetja, ki predstavljajo več kot 92 % podjetij v EU; poudarja pomembnost Evropske listine za mala podjetja ter svoje zahteve, da se ji podeli pravna veljavnost; poziva Svet da v ta namen sprejme sklep;
17.
obžaluje, da je Komisija opustila prizadevanja, potrebna, da bi pomagala sektorjem in regijam, ki so še posebej prizadeti z industrijskimi spremembami, ker imajo javni organi nalogo, da izvršujejo kratkoročno politiko, posebej usmerjeno k zadevnim zaposlenim, regijam in sektorjem; strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad, bi lahko bili usmerjeni v to smer;
18.
poudarja vlogo industrije strukturiranju evropskega ozemlja; poziva Komisijo, da to upošteva pri pogajanjih o Strukturnih skladih in okvirnem programu; želi, da so znatna sredstva rezervirana za ustvarjanje in razvoj stebrov konkurenčnosti in industrijskih združb, ki so sposobni biti konkurenčni; istočasno poudarja, da je kakovost proizvodnje enako pomembna kot denarni znesek, vložen v te sklade;
19.
predlaga, da se na podlagi poročila Komisije, ki med drugim upošteva socialni in regionalni vpliv teh dejavnikov, sprejmejo posebni ukrepi v sektorjih, ki so še zlasti izpostavljeni preseljevanju, z razlikovanjem med preseljevanjem v EU in prek njenih meja, ter v sektorjih s primerjalnimi prednostmi in/ali visoko tehnologijo;
20.
izraža zaskrbljenost v zvezi s pomanjkanjem razpoložljivih podatkov o industriji v novih državah članicah; zahteva, da Komisija pripravi industrijski inventar, dopolnjen z ustreznim akcijskim načrtom za tveganja, ki obremenjujejo dano industrijo in njena delovna mesta; poziva Komisijo, da sprejme posebne ukrepe za spremljanje pravnega reda ES na področju notranjega trga v teh državah; poudarja pomanjkanje znanja o malih podjetjih, zlasti tistih, ki se ukvarjajo z obrtjo, v vseh državah članicah, vključno s starimi, in ponovno izraža svojo zahtevo po statističnih in ekonomskih študijah ter analizah v zvezi s temi podjetji;
21.
izpostavlja ključen sklep Komisije, da je treba poenostaviti regulatorne omejitve za ohranitev še vedno krhke konkurenčnosti novih držav članic, in meni, da bi se morala ta zahteva za manjši zakonodajni pritisk uporabljati za vse države članice EU, če se naj okrepi splošna konkurenčnost in zagotovi realna rast zaposlenosti;
22.
opozarja na glavni izziv s katerim se bo soočila Unija spričo prihajajočega upokojevanja delodajalcev in poudarja, da je ogroženih na milijone delovnih mest; poziva Svet in Komisijo da pripravita strategijo Skupnosti, dogovorjeno z organizacijami, ki predstavljajo podjetja, da se ohrabri nadaljevanje lastništva za obstoječa uspešna podjetja;
Metoda in regulativni okvir, ki služita našim industrijskim ambicijam
23.
meni, da mora industrijska politika postati sestavni del spremenjene lizbonske strategije in poziva, da se industrijska razsežnost upošteva pri treh stebrih strategije;
24.
z odobravanjem sprejema predlog akcijskega programa za doseganje lizbonskih ciljev in poudarja, da bi moral vsebovati jasne cilje za države članice; vendar pa meni, da deset izbranih tematskih prednostnih nalog v tem trenutku ne upošteva dovolj izzivov, ki so pred industrijo;
25.
meni, da bo boljša uporaba sinergije med različnimi politikami Skupnosti, ki vplivajo na industrijsko konkurenčnost, možna le, če bo ta cilj naveden v akcijskem programu za izvajanje lizbonskega programa;
26.
meni, da je zavezanost Komisije za boljšo pripravo zakonodaje prednostna naloga; poziva, da pri tem sodelujeta Evropski parlament in Svet; poziva Komisijo in države članice, da določijo jasne cilje racionalizacije in celotne izvedbe obstoječega regulativnega okvira za vsak sektor posebej;
27.
poziva, da se izboljšajo postopki za ocenjevanje vplivov novih predpisov; obžaluje dejstvo, da so ti postopki omejeni na podjetja na splošno in ne analizirajo vpliva na mala in mikropodjetja kljub njihovemu pomenu; obžaluje tudi pomanjkanje preglednosti teh postopkov in dejstvo, da organizacije, ki predstavljajo podjetja ne morejo odgovoriti na analize vpliva; pričakuje, da Komisija sprejme jasno in pregledno metodo za njihovo vodenje; pričakuje, da Komisija sprejme jasno in pregledno metodo za njihovo vodenje, ki vključuje učinkovito udeležbo ustreznih industrijskih akterjev;
28.
vztraja, da se Komisija posvetuje z vsemi socialnimi partnerji, zlasti s sindikati;
29.
poudarja potrebo po dostopnem stabilnem makrogospodarskem okviru, na katerem lahko podjetja osnujejo svoje gospodarske napovedi; zato meni, da je koristno bolj izkoristiti širše smernice gospodarske politike in evropske smernice za politiko zaposlovanja;
Instrumenti, ki podpirajo evropsko industrijo
30.
poudarja, da številni obstoječi instrumenti niso dovolj preprosti, da bi jih lahko uporabljala vsa podjetja; poudarja pomen ukrepov za zmanjšanje administrativnega bremena, s katerim se soočajo MSP; ugotavlja, da mala podjetja še vedno izkoriščajo le omejene koristi iz obstoječih programov Skupnosti na račun zapletenosti, zahtevanih zagotovil ali administrativnih težav; poziva Komisijo, da jih izboljša in se posvetuje z organizacijami, ki podjetja predstavljajo, zlasti glede povečanja možnosti prenosa R&R v MSP in da, s pomočjo držav članic, organizira ciljanje informativne kampanje;
31.
zahteva, da sedmi okvirni program za raziskave in razvoj določi jasno dolgoročno strategijo za okrepitev inovacijskih sposobnosti industrije; podpira razvoj dolgoročnih industrijskih tehnoloških programov, ki povezujejo javne in zasebne partnerje;
32.
poziva k nadaljnjemu pospeševanju tehnoloških platform, glede na to, da so pomemben način podpiranja inovacij in evropske industrije; verjame, da morajo biti tehnološke platforme oblikovane tako, da omogočajo, da je struktura evropske industrije sestavljena predvsem iz MSP;
33.
poudarja težavo konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki je deloma posledica neusklajenosti med generacijo znanstvenega znanja (ki je znotraj EU v zadostnih količinah) in nezadostno sposobnostjo preoblikovanja tega znanja v inovacije in zlasti v proizvodnjo; sodelovanje industrije pri dodeljevanju prednosti za finančno podporo lahko te razmere popravi, zato si je treba v sedmem okvirnem programu prizadevati za sodelovanje industrije in izboljšanje položaja MSP;
34.
prosi Komisijo, da prouči možne načine za okrepitev, prek sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj (OPRR), obstoječih omrežij podjetij in programa Eureka, v katerem so podjetja široko zastopana;
35.
pričakuje, da bo večletni program za konkurenčnost in inovacije podpiral mala evropska podjetja pri njihovem razvoju in bo instrument izvajanja Evropske listine za mala podjetja; meni, da bi tako lahko omogočil resnično vključitev teh podjetij v industrijsko strategijo EU;
36.
podpira cilj zmanjšanja splošne količine pomoči za podjetja, vendar opozarja na koristnost nekaterih vrst pomoči za ublažitev nekaterih pomanjkljivosti trga, kot sta pomoč za R&R in razvoj človeških virov, za usposabljanje, zlasti poklicno usposabljanje in pripravništvo, za svetovalne storitve in za pomoč pri gospodarskem razvoju podjetij; meni, da je treba industrijo nujno napraviti bolj privlačno za mlade ljudi, na primer s pomočjo za raziskave in razvoj, ter obveščanjem o industrijskih poklicih in veščinah, skupaj z evropsko politiko o priznavanju kvalifikacij in vseživljenjskem učenju; zaskrbljen je nad načrtovano popolno odpravo, ob nekaj izjemah, regionalne pomoči za velika podjetja zunaj območij, ki so zdaj do njih upravičena v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES;
37.
meni, da je v okviru popolne in učinkovite mednarodne konkurence potrebna čedalje bolje kvalificirana in konkurenčna delovna sila;
38.
meni, da se mora zaradi pospeševanja konkurence in zaposlovanja dati prednost vzgoji in usposabljanju, še posebej na področju novih tehnologij; zato bi države članice morale objektivno oceniti svoje sisteme vzgoje in izobraževanja;
39.
zahteva prizadevanje za podpiranje učinkovitejše politike raziskav in inovacij tako, da se posveča pozornost spremljevalnim politikam, kot je dokončno oblikovanje notranjega trga, ter da se vzpostavi cenejša, bolj prilagodljiva patentna politika, ki izboljšuje dostop za MSP;
40.
upošteva pomembnost državne pomoči za MSP v državah članicah; poziva Komisijo, da znotraj Strukturnih skladov ohrani vse instrumente pomoči za gospodarsko in socialno-ekonomsko preobrazbo regij, na katere je vplivalo preseljevanje industrije; poziva k boljši obravnavi za mala in mikropodjetja v teh regijah ter, bolj splošno, v vseh kohezijskih politikah; zato prosi Komisijo in Svet, da vključita priporočila Evropske listine za mala podjetja med prednostne naloge ciljev zbliževanja, konkurenčnosti in sodelovanja;
41.
pričakuje jasno oblikovan in učinkovit okvir za intelektualno lastnino in želi uspešno sprejetje direktiv o spoštovanju pravic intelektualne lastnine in o patentu Skupnosti;
42.
meni, da je razvoj spremljevalnih ukrepov nujen za pomoč naši industriji da osvoji trge zunaj EU in je tako aktivni dejavnik v rasti vzhajajočih ekonomij;
43.
poziva Komisijo, da določi sredstva (na primer sklade tveganega kapitala), ki se uporabijo, ne samo na ravni Unije, za spodbujanje nastanka novih podjetij, posebno v sektorju novih tehnologij, in za spodbujanje ukrepov, ki vodijo k odcepitvam podjetij;
44.
podpira priporočila, ki podjetjem omogočajo mednarodni razvoj; želi, da se uporabljajo tudi za mala in srednje velika podjetja; prosi Komisijo, da uporabi obrambne mehanizme, ki jih zagotavlja STO, kjer je evropski industrijski sektor žrtev nezakonitih poslovnih praks;
45.
poudarja, da razdrobljenost evropskih finančnih trgov ovira pravilno delovanje trgov rizičnega kapitala, in meni, da je odpravljanje le-te za poenostavitev dostopa podjetij do virov financiranja prednostna naloga; opozarja na potrebo po spodbujanju dostopa s strani podjetij k finančnim instrumentom in po razvoju razpoložljivosti financiranja v skladu z vzajemnimi jamstvenimi shemami; poziva k razvoju inovativnih finančnih sporazumov, zato da odgovori na nove opredmetene in neopredmetene naložbene potrebe podjetij, vključno z malimi podjetji in mikropodjetji, zlasti na področju standardov, tehnologij, okolja in razvoja trga; želi si ukrepov, ki bi spodbujali povezovanje lastniškega kapitala in skladov ter delovanje v smeri povezovanja med skladi, podjetji, industrijo in univerzami; zahteva, da se pri tem posebna pozornost nameni instrumentom, namenjenih MSP;
46.
meni, da bi morale oblasti, tam kjer je trg nepopoln, spodbujati razvoj dejavnosti na področjih, kjer gospodarski udeleženci ocenjujejo nevarnosti za prevelike; v tem okviru je prav tako nujno opredeliti sektorje z veliko dodano vrednostjo, zlasti na področju novih tehnologij, ki bi jih oblasti lahko pospeševale, da bi zagotovile kakovostna delovna mesta; tudi meni, da je razvoj raziskovalnih ter inovacijskih dejavnosti kot vira pozitivnih zunanjih učinkov njihova dolžnost;
47.
trdi, da mora učinkovita industrijska politika zavzeti globalne razsežnosti, in upa, da se bo nova generacija programov zunanje pomoči Unije za obdobje od 2007 do 2013 uporabljala na strateško primeren način za spodbujanje in podpiranje internacionalizacije evropske industrije, zlasti MSP, na trgih držav nečlanic;
48.
pričakuje, da se pomen in potrebe evropske industrije, še posebej MSP, upošteva pri oblikovanju nove finančne perspektive za obdobje od 2007do 2013;
49.
verjame, da imata komunikacijska infrastruktura in logistični sistem odločilno vlogo pri spodbujanju industrijskega razvoja in gospodarskega povezovanja v razširjeni Uniji; meni, da je treba vseevropsko prometno omrežje, zlasti čezmejne odseke, hitro dokončati, in upa, da bo potrebna podpora zagotovljena iz proračuna Skupnosti za obdobje od 2007 do 2013;
50.
predlaga, kot del načrta reformiranja ureditve državne pomoči, določitev natančnejšega pristopa za spodbujanje inovacij, ki presega vse sektorje, pod naslovom Lizbonski cilji; meni, da morajo biti inovacije, ki jih je treba razumeti v širšem smislu in ne kot izključno omejene na tehnološke vidike, temeljni cilji strategije industrijske politike Skupnosti;
51.
opozarja na potrebo po spodbujanju vseh pobud, ki bodo podjetjem omogočile rast do stopnje, ki je zanje potrebna za učinkovitejšo konkuriranje na globalnem trgu;
52.
poziva Komisijo, naj redno presoja izide ukrepov za spodbujanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zlasti v smislu novih delovnih mest, saj finančna plat ni edina plat, ki jo je treba preučiti;
o
o o
53.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.
