P7_TA-PROV(2012)0048
Prispevek k letnemu pregledu rasti 2012
A7-0018/2012
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2012 o prispevku k letnemu pregledu rasti 2012 ( 2011/2319(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011 o letnem pregledu rasti 2012 ( COM(2011)0815 ),
–
ob upoštevanju zakonodajnega svežnja o gospodarskem upravljanju, sprejetega 16. novembra 2011, predvsem Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij UL L 306, 23.11.2011, str. 25.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o preglednici dosežkov za nadzor makroekonomskih neravnovesij: predvidena začetna zasnova Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0000.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0542 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila o ukrepih in pobudah, ki jih je treba sprejeti Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331 .
,
–
ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 9. decembra 2011,
–
ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja ( A7-0018/2012 ),
A.
ker najnovejši statistični podatki kažejo vse večje neenakosti in brezposelnost v Evropski uniji;
B.
ker večina držav članic ne upošteva več glavnih ciljev strategije EU 2020;
Gospodarski izzivi in glavne makroekonomske politike
1.
pozdravlja letni pregled rasti 2012, ki ga je predstavila Komisija, kot dobro podlago za letošnji evropski semester; poudarja, da bi morale biti rešitve posebno usmerjene v sedanjo krizo zaradi kopičenja državnega dolga in finančno krizo, s katero se vsak dan ukvarjajo vse institucije, usklajene z velikim poudarkom na srednje- in dolgoročnih ukrepih za spodbujanje rasti, ter s prenovitvijo splošnega gospodarskega okvira, da bi izboljšali vzdržnost in konkurenčnost evropskega gospodarstva ter zagotovili njegovo dolgotrajno uspešnost;
2.
vseeno meni, da letni pregled rasti ne prinaša vsega, kar je potrebno, da bi evropska gospodinjstva in podjetja ter finančni trgi spet pridobili zaupanje, saj prezre potrebo po sprejetju nujnih ukrepov za podporo kratkoročnim dejavnostim in zaposlovanju z vlaganjem v cilje strategije EU 2020;
3.
opozarja, da letni pregled rasti 2011 in več drugih pobud, ki jih je treba izvajati na podlagi nacionalne in evropske zakonodaje, že vsebujejo večino elementov, potrebnih za ponovno pridobitev zaupanja, povečanje konkurenčnosti ter spodbujanje trajnostne rasti in ustvarjanja delovnih mest;
4.
ponavlja zahteve, ki jih je naslovil na Svet in Komisijo v svoji resoluciji z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarske politike, ter poziva k javnemu odzivu na njeno vsebino;
5.
obžaluje, da države članice ne izvajajo smernic, dogovorjenih na ravni EU, ali pa jih izvajajo neenakomerno, pri čemer upošteva potrebno diskrecijsko pravico držav članic do izvajanja lastnih politik, kar onemogoča uresničitev vsega potenciala dogovorjenih smernic za doseganje ciljev strategije EU 2020; pozdravlja poudarek letošnjega letnega pregleda rasti na potrebi po izvajanju in ukrepih za spodbujanje rasti; poudarja, da je treba močno povečati demokratično legitimnost in nacionalno podporo spremembam, ki so bile sprejete za prihodnje gospodarsko upravljanje;
6.
se strinja, da letni pregled rasti in uradna stališča Evropskega parlamenta in drugih evropskih institucij v zvezi s tem opredeljujejo prednostne ukrepe na nacionalni ravni in na ravni EU v naslednjih dvanajstih mesecih, tudi za uresničitev ciljev strategije EU 2020, te ukrepe pa bi bilo treba vključiti v nacionalne gospodarske in proračunske odločitve v skladu s priporočili EU za vsako državo posebej;
7.
se strinja z oceno Komisije, da bi bilo treba prizadevanja na nacionalni ravni na ravni EU usmeriti na naslednjih pet prednostnih nalog:
–
fiskalno konsolidacijo, ki bo prilagojena posameznim državam in bo spodbujala rast ter zagotavljala oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest;
–
zagotavljanje dolgoročnega financiranja realnega gospodarstva;
–
spodbujanje trajnostne rasti z večjo konkurenčnostjo in naložbami;
–
spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize;
–
posodobitev javne uprave EU ter storitev splošnega pomena;
8.
pozdravlja oceno napredka pri izvajanju glavnih pobud strategije EU 2020, vendar poudarja, da bi moral biti boj proti socialni izključenosti in revščini še naprej pomembna prednostna naloga vseh politik;
9.
meni, da je dostop do osnovnih bančnih storitev še vedno glavni dejavnik socialnega vključevanja, zato spodbuja Komisijo, naj sprejme drznejše ukrepe za njegovo zagotavljanje;
Fiskalna konsolidacija, ki je prilagojena posameznim državam in spodbuja rast ter zagotavlja oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest
10.
priznava medsebojno povezanost gospodarstva in fiskalne politike držav članic, s tem pa tudi učinke njunega prelivanja; poudarja, da so možnosti vseh držav članic za rast, ne glede na njihovo članstvo v evroobmočju, močno odvisne od tega, kako odločno se lotevajo reševanja dolžniške krize ter kako usklajena gospodarska politika dejansko zagotavlja večje osredotočanje na naložbe za trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest; odločno poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo svojega čezmernega primanjkljaja do roka, ki ga je določil Svet, in zmanjšajo državni dolg na vzdržno raven;
11.
je seznanjen z novimi zakonodajnimi predlogi glede gospodarskega upravljanja; meni, da bi morali ti predlogi biti priložnost za okrepitev vloge Evropskega parlamenta pri opredeljevanju in izvajanju postopkov za nadzor ekonomske politike v okviru evropskega semestra v skladu z določbami členov 121 in 136 Pogodbe;
12.
opozarja, da je v sedanjih razmerah, ko se več držav članic sooča z nujnimi in težkimi odločitvami o razporejanju javnih sredstev, nujno zagotoviti skladnost različnih instrumentov ekonomske politike, še zlasti politike za uresničevanje ciljev strategije EU 2020 pod enakimi pogoji;
13.
pri tem opozarja, da je treba jasno prepoznati, oceniti in odpraviti učinke prelivanja ekonomskih politik držav članic ter v okviru evropskega semestra opraviti ocene socialnega učinka instrumentov ekonomske politike;
14.
poudarja, da bi morale države članice izvajati prilagojene strategije glede na svoj proračunski položaj ter da morajo rast javnih izdatkov ohranjati pod stopnjo srednjeročne rasti BDP pod pogojem, da povečanje odhodkov ne bo povezano z dodatnimi diskrecijskimi ukrepi glede prihodkov; poziva države članice, naj na strani odhodkov in prihodkov proračuna dajo prednost rasti prijaznim politikam, kot so izobraževanje, raziskave, inovacije, infrastruktura in energija, ter zagotovijo učinkovitost teh odhodkov in prihodkov; poziva k izvedbi učinkovite, socialno pravične in vzdržne reforme:
–
pokojninskih sistemov in sistemov socialne varnosti,
–
za rasti prijazne davčne politike v državah članicah, boljše davčno usklajevanje in po potrebi približevanje v EU; spodbuja države članice k izboljšanju njihovih notranjih okvirov fiskalne politike, kot je bilo dogovorjeno za spodbujanje učinkovite in trajnostne fiskalne politike Glej npr. Direktivo Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah za proračunske okvire držav članic (UL L 306, 23.11.2011, str. 41).
; poziva Komisijo, naj zagotovi usklajevanje ukrepov v boju proti davčnim utajam;
Zagotavljanje dolgoročnega financiranja realnega gospodarstva
15.
pozdravlja temeljito prenavljanje ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki pravkar poteka; meni, da so potrebni bolj prizadevni in ambiciozni ukrepi za povečanje odpornosti finančnega sistema EU; poudarja, da bi to povečalo konkurenčnost Evropske unije; poudarja, da je to treba narediti tako, da se odvrne regulativna arbitraža in se ne bi spodbujal beg kapitala ali selitev finančnih dejavnosti iz EU;
16.
poudarja, da bo treba za ponovno pridobitev zaupanja vlagateljev okrepiti kapitalski položaj bank in ukrepe za podporo pri njihovem dostopu do financiranja na način, ki bo čim bolj omejil kratkoročne sisteme nagrajevanja in neprimerne poslovne modele; meni, da bo za upoštevanje povečanega tveganja na trgih državnih in zasebnih dolgov potrebna nadaljnja reforma ureditve in nadzora finančnega sektorja, ki bo vsebovala okrepitev kapitalskega položaja sistemskih bank, vendar to ne sme škoditi konkurenčnemu položaju nesistemskih finančnih institucij; poudarja, da banke po ustrezni dokapitalizaciji ne bi smele neupravičeno omejevati posojanja realnemu gospodarstvu, zato bi morali biti regulativni ukrepi osnova za povečanje njihove posojilne zmožnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropski sistem finančnega nadzora ohranil bančna posojila, zlasti tistih institucij, ki so imele korist od državne pomoči, povezane s krizo, in od podpore likvidnostnih posojil Evropske centralne banke; pričakuje, da bo Komisija pred poletjem 2012 oblikovala predloge glede kriznega bančnega upravljanja; obžaluje socializacijo zasebnih izgub z likvidnostnimi injekcijami v bančnem sektorju ter špekulativno obnašanje bonitetnih agencij in mednarodnih finančnih središč;
17.
podpira uvedbo projektnih obveznic, ki naj bi prispevale k financiranju ključnih infrastrukturnih projektov, da bi spodbudili trajnostno rast in delovna mesta;
18.
poudarja ključno vlogo skupine Evropske investicijske banke pri podpori realnega gospodarstva ter malih in srednjih podjetij ter za zagotovitev naložb v dolgoročne infrastrukturne projekte v skladu s strategijo EU 2020; meni, da bi morala EU uporabiti obstoječe vire in ustvariti inovativne finančne instrumente za države članice z omejenimi možnostmi za finančne spodbude;
Spodbujanje trajnostne rasti z večjo konkurenčnostjo in naložbami
19.
je zaskrbljen zaradi makroekonomskih neravnovesij znotraj EU in zato, ker mnoge države članice, zlasti tiste pod tržnim pritiskom, z vidika produktivnosti zaostajajo; poudarja, da imajo pri primernem reševanju teh vprašanj pomembno vlogo izboljšano usklajevanje gospodarskih politik in strukturne reforme, tako v državah s primanjkljajem kot v tistih s presežkom; je zaskrbljen, ker bo po pričakovanjih večji delež svetovne rasti v prihodnjih letih nastal zunaj EU, zaradi česar bo treba okrepiti izvozno zmožnost držav članic ter zagotoviti stabilen okvir za tuje neposredne naložbe, ki bodo ustvarjale novo vrednost in bodo namenjene realnemu gospodarstvu EU;
Spopadanje z brezposelnostjo in socialnimi posledicami krize (pristojnost odbora EMPL)
20.
meni, da bo strukturno neravnovesje med ponudbo in povpraševanjem po delovni sili oviralo oživitev in dolgotrajno rast, zato ob spoštovanju načela subsidiarnosti in zagotavljanju socialne kohezije poziva k strukturnim reformam na trgu dela; opozarja na vlogo in pristojnosti socialnih partnerjev pri oblikovanju ter izvajanju strukturnih reform;
Posodobitev javne uprave EU ter storitev splošnega pomena
21.
opozarja, da je kakovost javne uprave na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ključnega pomena za konkurenčnost in pomemben dejavnik produktivnosti; ugotavlja, da so za obnovitev konkurenčnosti poglavitne reforme javnega sektorja; meni, da so za visokokakovostno javno upravo potrebna proračunska sredstva in reforme ob spoštovanju načela subsidiarnosti, kot je določeno v protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena;
22.
je seznanjen z okvirjem kakovosti storitev splošnega pomena za povečanje jasnosti in pravne varnosti glede tega, kako predpisi EU veljajo za tovrstne storitve, zagotavljajo dostop do ključnih storitev in spodbujajo kakovost;
23.
obžaluje počasnost izvajanja zakonodaje EU v nekaterih državah članicah in jih poziva, naj zagotovijo dogovorjene rezultate glede kakovosti statističnih podatkov; je trdno prepričan, da je razpoložljivost zanesljivih, natančnih in posodobljenih podatkov bistven element v procesu političnega odločanja; pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje zanesljivosti podatkov, ki jih prejme od držav članic (Eurostat); poziva države članice, naj čim prej začnejo izvajati pred kratkim sprejeto direktivo Sveta o zahtevah za proračunski okvir držav članic;
24.
poziva k večji učinkovitosti pri opravljanju javnih storitev ter k večji preglednosti in kakovosti javne uprave in pravosodnega sistema ter spodbuja zmanjšanje nepotrebnih upravnih bremen in birokratskih postopkov; poudarja pomen spremljanja in ocenjevanja uspešnosti javnih služb v skladu z načelom subsidiarnosti;
25.
ob upoštevanju, da letni pregled rasti obsega veliko več kot le ekonomske elemente, poziva Komisijo, naj razvije programe za posebne sektorje politike, kot je obramba, kjer bi skupno upravljanje ali skupno lastništvo več držav članic omogočilo ekonomijo obsega, kar bi pomenilo dodano vrednost in finančne prihranke za sodelujoče države članice;
26.
poudarja še bolj ključno vlogo, ki jo v sedanjih gospodarskih razmerah igrajo programi, ki jih financira EU, in spodbuja Komisijo, naj predloži predlog za financiranje ukrepov strategije EU 2020 s prenosom neporabljenih odobritev plačil;
Postopkovni okvir
27.
obžaluje, da v Pogodbi ni uradno zagotovljeno sodelovanje Evropskega parlamenta pri oblikovanju širših smernic gospodarske politike/letnega pregleda rasti, čeprav sodeluje na področju zaposlovanja v okviru postopka posvetovanja (člen 148(2) PDEU); opozarja, da bi bilo treba za letni pregled rasti uporabiti postopek soodločanja, ki bi ga bilo treba uvesti pred naslednjo spremembo Pogodbe; želi okrepiti dialog med evropskimi in nacionalnimi institucijami, zlasti parlamentarnimi, kjer je to primerno in ob zagotavljanju medsebojnega spoštovanja in soglasja;
28.
opozarja, da evropski semester sedaj spada v okvir sekundarne zakonodaje EU (glej člen 2(a) Uredbe (EU) št. 1175/2011) Glej Uredbo (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 306, 23.11.2011, str. 12).
;
29.
opozarja, da je pravni okvir za gospodarsko upravljanje („šesterec“) orodje gospodarskega dialoga: „Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za zagotovitev večje preglednosti in odgovornosti lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi predsednika Evropskega sveta ali evroskupine, da nastopijo pred njim in razpravljajo o sprejetih sklepih /.../ Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko državi članici, ki jo ti sklepi zadevajo, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj“; poziva, naj se to orodje, ki omogoča gospodarsko sodelovanje in medsebojno razumevanje, uporablja kar najpogosteje;
30.
ugotavlja, da je evropski semester 2012 prvi v sklopu dogovorjenih pravnih okvirov za gospodarsko upravljanje („šesterec“), ki zajema okrepljena pravila za pakt stabilnosti in rasti ter nacionalna fiskalna pravila, pa tudi nove postopke za spremljanje in odpravo makroekonomskih neravnovesij;
31.
poziva Komisijo, naj prihodnje preglede predstavi pod naslovom „Letne smernice za trajnostno rast“;
32.
poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno o izvajanju priporočil, pripravljenih za vsako državo posebej, v državah članicah, in jo objavi do srečanja Evropskega sveta junija 2012;
33.
poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Svetom, da bi razvila pristno in skupno proračunsko in računovodsko nomenklaturo;
34.
opozarja, da bi moral Svet javno utemeljiti svoje stališče v sklopu gospodarskega dialoga v Parlamentu, kadar bistveno odstopa od priporočil in predlogov Komisije;
35.
v zvezi s tem poudarja, da morajo priporočila in predlogi Komisije spoštovati in ohranjati politično diskrecijsko pravico držav članic, potrebno za izvajanje v skladu z načelom subsidiarnosti in določili člena 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj lahko k doseganju priporočenih ciljev privedejo različni ukrepi;
36.
poziva Komisijo, naj temeljito pojasni, zakaj je negativno ocenila nacionalne programe reform ali programe stabilnosti in konvergence ter druge dokumente, ki so jih vložile države članice v okviru gospodarskega upravljanja; pričakuje, da bo pri tem zadevnim državam članicam posredovala natančno metodologijo in delovno hipotezo, ki podpirata njeno oceno;
37.
opominja, da novi pravni okvir določa, da mora biti Evropski parlament ustrezno vključen v evropski semester, s čimer naj bi se izboljšala preglednost in odgovornost za sprejete odločitve, zlasti na podlagi gospodarskega dialoga, kot je določeno v zadevni sekundarni zakonodaji;
38.
čestita Komisiji za objavo letnega pregleda rasti do konca novembra ter pričakuje, da bo tudi vnaprej tako, saj ima s tem tudi sam dovolj časa, da svoja stališča izrazi pred sprejetjem letnih smernic na spomladanskem srečanju Evropskega sveta;
39.
poudarja, da v skladu s členom 121 Pogodbe o delovanju Evropske unije predsednika Sveta in Komisije ter po potrebi tudi predsednik evroskupine letno poročajo Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu o izidih večstranskega nadzora;
40.
poziva Komisijo, Svet in Evropski svet, naj se s Parlamentom dogovorijo o usklajenem časovnem razporedu za evropski semester, da bi bil čim bolj učinkovit, pregleden in legitimen;
41.
pooblašča svojega predsednika, da zagovarja to stališče med spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta (od 1. do 2. marca 2012);
o
o o
42.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropskemu svetu.
