Pregled dogodkov 13.-16. februar 2006
2006-02-09 - 12:03
Osrednja tema februarskega plenarnega zasedanja Evropskega parlamenta v Strasbourgu bo nedvomno predlog direktive o storitvah , o katerem bodo poslanci razpravljali v torek popoldne in glasovali v četrtek opoldne. Ukrepi za poenostavitev postopkov, ki bi ponudnikom različnih storitev omogočili, da svojo dejavnost lažje opravljajo izven države, v kateri imajo sicer sedež, je v javnosti vzbudila veliko razprav. Največji politični skupini v parlamentu, socialdemokrati in Evropska ljudska stranka, sta se teden dni pred glasovanjem dogovorili o skupnih kompromisnih dopolnilih, zato bo predlog najverjetneje dobil zadostno podporo na glasovanju v četrtek.
Druga vroča tema, karikature islamskega preroka Mohameda , ki so sprožile množične demonstracije muslimanov po vsem svetu, bodo na dnevnem redu v sredo dopoldne, ko bodo svoje poglede soočili predstavniki Komisije, Sveta EU in voditelji parlamentarnih političnih skupin.
V ponedeljek bo prva točka dnevnega reda razprava o minimalnih pravilih za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa. Sledili bosta razpravi o predlogu za spremembo pravil za dodeljevanje državnih pomoči in poročilu o vplivih globalizacije na notranji trg Unije. Zvečer bodo poslanci v tretjem branju obravnavali predlog uredbe o zaščiti delavcev pred umetnim optičnim sevanjem.
Na dopoldanskem delu torkovega dnevnega reda je poročilo slovenskega poslanca Mihaela BREJCA o obmejnem prometu na zunanjih kopenskih mejah EU. Popoldne pa bo v celoti namenjeno razpravi o direktivi o storitvah.
V sredo zjutraj se bodo poslanci posvetili zelo aktualnim temam: svobodi govora in verski nestrpnosti, sporu z Iranom glede jedrskega programa, prihodnosti Bosne in Hercegovine in razmeram v Belorusiji pred predsedniškimi volitvami. Opoldne bo parlament na slavnostnem delu seje nagovoril avstrijski zvezni predsednik Heinz Fischer.
Poslanci bodo v četrtek vso pozornost namenili glasovanju o direktivi o storitvah, popoldne pa bodo sledile razprave o stanju človekovih pravic po svetu.
20060206BRI05028
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Prosti pretok storitev
Direktiva o storitvah pred Evropskim parlamentom
2006-02-09 - 12:03
V torek bodo poslanci razpravljali o predlogu direktive o storitvah na notranjem trgu, glasovanje pa je na dnevnem redu v četrtek dopoldne. Direktiva je bila predmet različnih razlag in razprav tako v parlamentu kot v širši evropski javnosti; njen osnovni namen je zapolnitev vrzeli v pravni podlagi za dokončno vzpostavitev notranjega trga na področju storitev, kar naj bi Evropski uniji prineslo večjo konkurenčnost in omogočilo, da učinkoviteje odgovori na izzive globalizacije. Direktiva naj bi predvsem poenostavila administrativne postopke, ki zdaj ovirajo ponudnike storitev pri opravljanju dejavnosti izven svoje matične države članice EU. Po mnenju zagovornikov direktive naj bi večja konkurenčnost spodbudila ponudnike tako k znižanju cen kot tudi k odpiranju novih delovnih mest ob povečanem povpraševanju, pri čemer bi največ pridobili prav potrošniki. Nasprotniki direktive pa menijo, da bi liberalizacija trga storitev povzročila znižanje plač zaposlenih v storitvenem sektorju, ogrozila njihovo socialno varnost in delovna mesta ter pomenila znižanje okoljevarstvenih standardov.
Parlamentarni odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov je poročilo o predlogu direktive z več kot 200 dopolnili k besedilu Komisije sprejel 22. novembra s 25 glasovi za, 10 proti in 5 vzdržanimi glasovi. Med vzdržanimi je bila tudi poročevalka Evelyne GEBHARDT (PES, DE).
Poslanci poudarjajo, da je konkurenčni trg storitev bistvenega pomena za spodbujanje gospodarske rasti in zaposlovanja v EU, storitve pa so v večini držav članic gonilna sila gospodarske rasti in predstavljajo 70 odstotkov BDP ter zaposlovanja. Sedaj številne ovire mnogim ponudnikom storitev, zlasti malim in srednje-velikim podjetjem, onemogočajo širitev dejavnost in izkoriščanje prednosti notranjega trga, kar posledično slabi evropsko konkurenčnost na svetovnem trgu.
Odpravljanje ovir, ob sočasnem zagotavljanju evropskega socialnega modela, je po mnenju parlamenta ključno za uresničevanje lizbonske strategije in oživitev evropskega gospodarstva, še posebej v smislu zaposlovanja in vlaganj. Prosti trg bi potrošnikom omogočil večjo izbiro in boljše storitve za nižjo ceno, vendar bi morali pri tem paziti na ravnotežje med odpiranjem trga, javnimi storitvami ter socialnimi pravicami.
Med največjimi ovirami za vstop ponudnikov storitev na trg je zapletenost, dolgotrajnost in pravna negotovost upravnih postopkov. Zato naj bi po zgledu nekaterih posodobitev in dobre upravne prakse na ravni Unije vzpostavili načelo upravne poenostavitve, med drugim z uvedbo sistema centrov za stike.
Obseg in izjeme od določil direktive
Direktiva velja za storitve, ki jih registrirani ponudnik izvaja v eni od držav članic Unije. Omogočila naj bi uveljavljanje svobode ustanavljanja ponudnikov storitev in prostega pretoka storitev ter obenem ohranjanje visoke ravni kakovosti storitev. Izraz "storitev" pomeni vsako zasebno pridobitno dejavnost, praviloma opravljeno proti plačilu.
Dejavnosti, ki jih v okviru svojih dolžnosti na socialnem, kulturnem, izobraževalnem in sodnem področju brez povračila izvaja država, oziroma regionalni ali lokalni organi oblasti, niso storitve in zato niso predmet direktive . Med te dejavnosti sodijo tudi tečaji v okviru nacionalnega izobraževalnega sistema, ne glede na to ali gre za javne ali zasebne izobraževalne ustanove, ali upravljanje sistemov socialne varnosti, ki niso del gospodarskih dejavnosti.
Določila direktive se prav tako ne uporabljajo za liberalizacijo storitev splošnega gospodarskega pomena ali za privatizacijo javnih subjektov, ki opravljajo takšne storitve. Zakonodaja tudi ne vpliva na ukrepe za zaščito ali spodbujanje kulturne ali jezikovne raznolikosti ali pluralnosti medijev
Ob tem direktiva ne posega v delovno pravo, v določbe v zvezi z razmerji med socialnimi partnerji, vključno s pravico do sindikalnih ukrepov in pravico do kolektivnih sporazumov. Ta direktiva ne vpliva na nacionalne zakonodaje o socialni varnosti v državah članicah.
Iz obsega direktive so izvzete naslednje storitve:
- storitve splošnega pomena, kakor jih določajo države članice;
- bančne storitve, storitve kreditiranja, zavarovalniške storitve, storitve poklicnih ali osebnih pokojnin, vlaganj ali plačilne storitve;
- storitve elektronskih komunikacij in omrežja;
- prevozne storitve (med drugim javni prevoz, taksi službe, reševalna vozila) razen prevoza gotovine in prevoza posmrtnih ostankov ;
- pravne storitve;
- zdravstvene storitve, z zavarovanjem ali brez, v okviru zdravstvenega varstva, ter ne glede na način organizacije in financiranja na nacionalni ravni ali na njihov javni ali zasebni značaj;
- avdiovizualne storitve, ne glede na njihov način produkcije, distribucije in prenašanja, vključno z radiodifuzijo, oddajanjem in kinematografijo;
- dejavnosti iger na srečo, pri katerih gre za denarne vložke, vključno z loterijo, kazinoji in stavnicami;
- poklici in dejavnosti, ki so stalno ali začasno povezani z izvajanjem javne oblasti v državi članici, še zlasti notarske dejavnosti;
- področje davkov.
Direktiva se ne uporablja za storitve splošnega interesa. Določbe veljajo samo, če so te dejavnosti že odprte za konkurenco in od držav ne zahtevajo liberalizacije storitev splošnega pomena, privatizacije obstoječih javnih organov ali odprave obstoječih monopolov (na primer loterij ali nekaterih distribucijskih storitev). V zvezi s storitvami splošnega pomena direktiva vključuje samo storitve splošnega gospodarskega pomena, ki ustrezajo gospodarski dejavnosti in so že odprte za konkurenco.
Pojem "storitve splošnega gospodarskega interesa" pomeni storitve, ki so predmet posebnih obveznosti iz javnih storitev, ki jih je ponudniku storitev naložila država, da bi izpolnila določene cilje javnega pomena. V direktivi so kot izrecna izjema iz njenih določil opredeljene naslednje storitve splošnega gospodarskega interesa:
- poštne storitve;
- prenos, distribucija in oskrba z električno energijo;
- prenos, distribucija, oskrba in skladiščenje plina;
- distribucije vode in oskrbe z njo ter odstranjevanje odpadnih voda;
- ravnanje z odpadki.
Države članice lahko dostop do storitev ali izvajajanje storitvenih dejavnosti urejajo (omejujejo) s sistemom dovoljenj , če je to utemeljeno s pomembnim razlogom, ki se nanaša na javni interes, ti razlogi pa so: zaščita javnega reda, javne varnosti, javnega zdravja, varstvo potrošnikov, prejemnikov storitev, delavcev in okolja, vključno z mestnim okoljem, zdravja živali, intelektualne lastnine, ohranjanje nacionalne zgodovinske in kulturne dediščine ali ciljev socialne politike in ciljev kulturne politike.
Načelo izvorne države = Svoboda opravljanja storitev
Načelo izvorne države je med najbolj spornimi določili predloga Komisije. Predvideva, da je ponudnik storitev zavezan zakonodaji države, v kateri ima sedež , ne pa zakonodaji države, kjer storitve opravlja . Parlamentarni odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov pa predlaga črtanje tega načela in predlaga, da bi države članice ponudnikom storitev priznale pravico opravljanja storitev izven države, v kateri imajo sedež - načelo svobode opravljanja storitev
Pri opravljanju storitve pa za ponudnike glede dostopa do storitvenih dejavnosti in njihovega izvajanja veljajo samo določbe države članice, v kateri imajo sedež , zlasti zahteve, ki urejajo ustanovitev in delovanje ponudnika storitev, njegovo ravnanje, kakovost ali vsebino storitve, standarde in certifikate. Državi članici, v katero se je ponudnik storitev preselil, to ne preprečuje, da uveljavi posebne zahteve glede opravljanja storitvene dejavnosti, ki so nujno potrebne za ohranjanje javnega reda ali javne varnosti, javnega zdravja ali varstva okolja.
Ob tem naj bi države članice sprejele vse potrebne ukrepe za učinkovito sodelovanje pri nadzoru ponudnikov in njihovih storitev ter za izvajanje pooblastil za spremljanje in nadzor ponudnika, tudi če se storitev opravlja v drugi državi članici. To dejansko pomeni, da pristojni organi države članice, kjer se opravlja storitev, lahko izvajajo kontrole, preglede in preiskave, pod pogojem, da so objektivno utemeljeni in nediskriminacijski. Evelyne Gebhardt - Storitve na notranjem trgu
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0409 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah Unije
2006-02-09 - 12:03
Poslanci bodo v torek dopoldne razpravljali o poročilu slovenskega poslanca Mihaela BREJCA (EPP-ED, SI) o predlogu Uredbe o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije in skupnih konzularnih navodil. Zakonodaja bo urejala vprašanje, ki je bilo doslej predmet dvostranskih sporazumov. Namen uredbe je določiti skupna pravila za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic. Gre za meje:
- med državo članico in sosednjo tretjo državo (npr. meja med Slovenijo in Hrvaško);
- med državo članico, ki je v schengenskem območju in članico, ki schengenskih določil še ne izvaja v celoti (meja med Slovenijo in Avstrijo);
- med državama članicama, ki še nista v schengenskem območju (meja med Slovenijo in Madžarsko).
Odbor ob tem predlaga, da uredba ne bi smela razlikovati med različnimi mejami, saj bodo nove države članice Unije predvidoma postale del schengenskega območja do leta 2007, torej preden bo uredba začela veljati.
Državna meja naj ne bi smela ovirati trgovine, gospodarstva ter socialnih in kulturnih stikov na obmejnih območjih, obenem pa bi morala preprečevati nezakonito priseljevanje ter zagotavljati določeno stopnjo zaščite pred kriminalom. Uredba pa ne pomeni nujno odprave dvostranskih sporazumov - če niso v nasprotju z njenimi določili, lahko ostanejo v veljavi, sicer pa jih bo treba v prehodnem obdobju uskladiti z uredbo.
Obmejni prebivalec je državljan tretje države, ki zakonito prebiva na obmejnem območju (to je območje, ki sega praviloma do 30, oziroma v izjemnih primerih do 50 kilometrov zračne črte v notranjost države) najmanj eno leto. Ti državljani bi lahko zaprosili za poseben dokument, "dovoljenje za obmejni promet", ki bo vsebovalo vse potrebne varnostne elemente in ga ne bo potrebno žigosati ob vsakodnevnem prehajanju meje.
Predvidene so tudi določene izjeme glede prestopa meje izven mejnih prehodov, če gre za posebne okoliščine. Gre za različne zgodovinske in geografske značilnosti: marsikdaj so cestne povezave so do določenih vasi ali posameznih hiš slabe, zato morajo prebivalci uporabljati ceste, ki vodijo preko ozemlja sosednje države, da pridejo do prvega večjega mesta v svoji državi (tako imenovani "jeziki", ki jih je treba prečkati).
Področje na ravni Unije doslej ni bilo urejeno - države članice, kandidatke ali pristopnice so tako sklepale dvostranske sporazume o obmejnem prometu in sodelovanju med seboj ali s tretjimi državami. Slovenija je na primer s Hrvaško sklenila sporazum o obmejnem prometu in sodelovanju (SOPS), ki je veljavi od 5. septembra 2001, sporazuma o maloobmejnem prometu pa ima sklenjena tudi z Avstrijo in Italijo.
Slovenija je s Hrvaško sklenila tudi sporazum o čezmejnem policijskem sodelovanju, ki omogoča, da operativno delo proti nedovoljenim migracijskim tokovom in čezmejnemu kriminalu poteka z mešanimi policijskimi patruljami. Obstoječi sporazum SOPS bo Slovenija lahko ohranila, če ob začetku veljavnosti uredbe ne bo v neskladju z njo, sicer ga bo morala uskladiti
Ob meji med Slovenijo in Hrvaško imajo lokalni prebivalci pravico do posebnih dokumentov za maloobmejni promet (obmejnih prepustnic), obenem pa lahko državi tako tudi vodita evidenco, koliko ljudi je zaradi novo nastale meje prizadetih. V Sloveniji je bilo do 1. junija 2005 izdanih 16.672 obmejnih prepustnic in 5035 kmetijskih vložkov (za lastnike zemljišč), na Hrvaškem pa 8576 obmejnih prepustnic in 1710 kmetijskih vložkov.
Ker so predstavniki parlamentarnega odbora in Sveta EU že pred razpravo na plenarnem zasedanju dosegli soglasje glede dopolnil, ki jih predlaga odbor, bo uredba po potrditvi v parlamentu najverjetneje sprejeta že v prvem branju postopka soodločanja.
Poročilo: A6-0406/2005 Mihael Brejc - Obmejni promet
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0406 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Iran in mednarodna skupnost
2006-02-09 - 12:03
Predstavniki Sveta EU in Komisije bodo evropskim poslancem parlamenta v sredo poročali o trenutnem stanju glede spora z Iranom o jedrskem program in neuspešnih pogajanjih z EU-3. Iran je sicer zaradi odločitve guvernerjev Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA), sprejete 4. februarja, da se iransko jedrsko vprašanje posreduje v obravnavo Varnostnemu svetu Združenih narodov, nehal prostovoljno sodelovati z IAEA.
Evropski parlament je o iranskem jedrskem vprašanju nazadnje razpravljal oktobra lani, ko je z veliko večino sprejel resolucijo o Iranu, s katero je IAEA pozval, naj izkoristi vse svoje pristojnosti za nadzor in inšpekcijo v tej državi. Na Teheran pa je takrat naslovil poziv, naj obnovi (januarja neuspešno končana) pogajanja z "EU-3" - Francijo, Nemčijo in Velike Britanijo.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Prihodnost Bosne in Hercegovine
2006-02-09 - 12:03
V sredo bodo predstavniki Komisije in Sveta EU na zasedanju Evropskega parlamenta predstavili poglede na možnosti za stabilno prihodnost Bosne in Hercegovine deset let po koncu vojne v tej državi. S 1. februarjem je položaj posebnega odposlanca Evropske unije za Bosno in Hercegovino od Britanca Paddyja Ashdowna prevzel nemški diplomat Christian Schwarz-Schilling. Njegova prednostna naloga je oblikovanje in vzdrževanje normalnih političnih razmer v državi ter s tem povezana večja gospodarska stabilnost. Med cilji pa je tudi aretacija haaških obtožencev, nekdanjega voditelja bosanskih Srbov Radovana Karadžića in generala Ratka Mladića.
Novi posebni odposlanec EU v BiH ima spremenjen mandat in naj ne bi imel več vzvodov izvršilne oblasti kot njegov predhodnik, ki je bil hkrati tudi visoki predstavnik mednarodne skupnosti oziroma Združenih narodov.
Bosna in Hercegovina je z Evropsko unijo sicer 25. januarja začela prvi krog pogajanj za sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Pogajanja o sporazumu naj bi trajala leto dni, po nekaterih ocenah pa naj bi BiH v Unijo predvidoma lahko vstopila v desetih letih.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Klavzula o človekovih pravicah
2006-02-09 - 12:03
V torek bo parlament obravnaval poročilo na lastno pobudo poslanca Vittoria AGNOLETTA (GUE/NGL, IT) o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije, ki je vključena že v več kot 50 mednarodnih sporazumov, ki jih je sklenila EU. Klavzula je bila uvedena pred desetimi leti, po ugotovitvah poslanca pa se še vedno ne uporablja v številnih sporazumih s področja tekstilne industrije, kmetijstva in ribištva ter ni vključena v sporazume, ki jih Unija sklepa z gospodarsko razvitimi državami. Odbor za zunanje zadeve opozarja, da parlament ne bo več dajal soglasja k novim mednarodnim sporazumom, ki ne bodo vsebovali te klavzule in poudarja, da mora biti Unija sposobna hitro in učinkovito posredovati v primeru hudih in ponavljajočih se kršitev človekovih pravic in demokratičnih načel, do tega pa večkrat ni prišlo, ne glede na objektivne ocene stanja na področju človekovih pravic in demokracije.
Odbor se zato zavzema za novo, popravljeno besedilo klavzule, ki bi tako zagotovilo skladnejši, učinkovitejši in preglednejši pristop k evropski politiki na področju človekovih pravic v sporazumih s tretjimi državami. Pri tem bi morala klavzula zajemati načela spodbujanja demokracije, človekovih pravic, vključno s pravicami manjšin, pravne države ter bi veljala tako za sporazume z državami v razvoju kot z industrijskimi državami.
Glede pravne oblike pravic se morajo strani predvsem sklicevati na spoštovanje svojih mednarodnih dolžnosti in obveznosti, ki so jih že ratificirale, pri čemer mora biti jasno, da so obvezane k spoštovanju pravil, ki predstavljajo „bistveni sestavni del” sporazuma, predvsem se morajo strani zavzemati za spodbujanje temeljnih pravic, določenih v dveh konvencijah ZN o državljanskih in političnih pravicah in o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah.
Na koncu poslanci še dodajajo, da mora parlament imeti večjo vlogo pri opredelitvi pogajalskega mandata za nove sporazume s tretjimi državami, zlasti pri pripravi njihovih političnih ciljev in spodbujanju človekovih pravic. Zato bi morala Komisija in Svet prek pristojnih parlamentarnih odborov Evropski parlament v večji meri vključiti v pripravo pogajalskih mandatov. Poročilo: A6-0004/2006 Vittorio Agnoletto - Klavzula o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih EU
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0004 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Državna pomoč naj bo namenjena spodbujanju konkurenčnosti
2006-02-09 - 12:03
Evropski poslanci bodo za prvo točko dnevnega reda v ponedeljek obravnavali poročilo o akcijskem načrtu Komisije za učinkovitejše dodeljevanje državni pomoči, ki ga je pripravil poslanec Gunnar HOKMARK (EPP-ED, SE) iz odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Parlamentarci se strinjajo s Komisijo, da je obsežna reforma politike državne pomoči nujno potrebna, saj lahko povzroča resno izkrivljanje konkurence. Po njihovem mnenju je najučinkovitejši način za razporejanje sredstev tržno gospodarstvo, zato mora biti državna pomoč le "skrajno sredstvo" in začasen ukrep. Ob tem poudarjajo, da jo je treba porabiti odgovorno in stroškovno učinkovito ter ob ustreznem nadzoru, četudi v državah članicah ne obstaja mehanizem za spremljanje, ki bi bil primerljiv z nadzorom nad pomočjo na ravni Unije.
Odbor soglaša, da bi moralo biti državne pomoči manj, sredstva pa bolje usmerjena na področja kot so raziskave, izumi in varovanje okolja ter za zagonska sredstva predvsem malim, inovativnim podjetjem. Poročevalec ob tem ugotavlja, da so, zgodovinsko gledano, izumi le malokdaj dobili široko politično podporo, saj je bila ta pretežno usmerjena v obstoječe, tradicionalne industrijske sektorje. Za primere navaja podjetja, ki so s svojo inovativnostjo dejansko spremenila način življenja (švedska Ikea in Tetra Pak ali ameriški Apple) in niso bila deležna praktično nobene finančne podpore iz javnih sredstev. Meni, da so napačne odločitve v preteklosti negativno vplivale na gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest.
Poročilo predlaga, da bi države članice morale pripraviti jasne sezname prejemnikov državne pomoči in tudi priporoča, da bi morala države članice zahtevati od podjetij objavo podatkov o prejetih subvencijah, kar bi delničarjem omogočilo bolje oceniti njihovo resnično poslovno uspešnost, zlasti če bi subvencije utegnila izgubiti.
Državna pomoč je tudi instrument regionalne politike, zato poslanci menijo, da bi morala biti dovoljena le, če dodaja vrednost, ki je ne more noben drug politični ukrep in koristi regiji. Zavzemajo se za učinkovitejši način dodeljevanja regionalne pomoči s poudarkom na naložbah v infrastrukturo ter na horizontalni pomoči za najmanj razvite regije EU.
V članicah Unije dosega višina državne pomoči relativno zelo različne stopnje kot delež bruto nacionalnih proizvodov. Leta 2003 je povprečje za EU-15 znašalo 0,57 odstotka BDP, pri čemer je bil delež glede na BDP največji na Finskem (1,41 odstotka) in najnižji v Veliki Britaniji (0,26 odstotka). Slovenija je takrat za državne pomoči namenila 0,58 odstotka BDP. Med državami pristopnicami sta leta 2003 največji delež BDP za državne pomoči namenili Češka in Poljska (2,76 odstotka), najnižji pa Latvija (0,1 odstotka). Sicer pa naj bi sredstva, ki jih države članice EU letno namenijo za državne pomoči, po nekaterih ocenah znašala približno toliko, kot je polovica letnega proračuna Unije. Poročilo: A6-0009/2006 Gunnar Hökmark - Reforma državnih pomoči 2005–2009
SL
1
REF-DOC
/activities/expert/reports/search/go.do
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Promet
Enotna licenca za kontrolorje zračnega prometa
2006-02-09 - 12:03
V sredo zvečer bo parlament v drugem branju postopka soodločanja obravnaval predlog direktive o licencah za kontrolorje zračnega prometa, ki predvideva uskladitev pravil o usposabljanju in izdajanju dovoljenj za kontrolorje leta na območju Unije. Namen harmonizacije je zagotovitev enotnih varnostnih meril ter poenostavitev postopka za zaposlovanje kontrolorjev izven svoje matične države. Ker v Evropski uniji primanjkuje usposobljenih kontrolorjev leta (trenutno bi lahko zapolnili še dodatnih 1800 delovnih mest), se poslanci osredotočajo predvsem na večjo mobilnost zaposlenih. Tako naj bi z obveznim vzajemnim priznavanjem kvalifikacij odpravili omejitve, ki preprečujejo zaposlovanje kontrolorjev v drugih državah EU. Države članice naj bi priznavale vse ustrezne licence, kvalifikacije, potrdila o znanju jezikov in zdravniška spričevala za kontrolorje, izdana v ostalih članicah.
Poročevalka Christine DE VEYRAC (EPP-ED, FR) je poudarila pomen, ki ga ima vzajemno priznavanje licenc za vzpostavitev enotnega zračnega prostora za civilno letalstvo znotraj EU, saj olajšuje prehod na uvedbo čezmejnih kontrol leta. Trenutno so kontrole leta vezane na zračni prostor posamezne države, enotni zračni prostor pa bi jih združil v manjše število čezregionalnih kontrol, ki bi poenostavile vodenje in nadzor letalskih poletov.
Parlament in Svet EU sta se pred sprejemanjem predloga na plenarnem zasedanju dogovorila, da bi enotna licenca od kontrolorjev zahtevala znanje angleščine, ki je mednarodni standard za komunikacijo v letalstvu, na 4 stopnji ter znanje lokalnega jezika, če bi države članice to zahtevale zaradi varnostnih razlogov, na 5. stopnji. Poslanci so zahtevo po znanju jezika države članice, v kateri se opravlja kontrola letov, utemeljevali s tem, da morajo kontrolorji v nujnih primerih učinkovito komunicirati z reševalci, gasilci in uslužbenci drugih tovrstnih služb. Priporočilo za drugo obravnavo: A6-0007/2006 Christine De Veyrac - Licenca Skupnosti za kontrolorje zračnega prometa
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0007 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Socialna politika
Zaščita pred optičnim sevanjem
2006-02-09 - 12:03
Evropski parlament bo v ponedeljek zvečer v tretjem branju postopka soodločanja razpravljal predlogu direktive o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj). Besedilo sta Svet EU in parlament uskladila na spravnem odboru 6. decembra. Svet se je strinjal s parlamentom in iz predloga izločil določbe o varovanju pred naravnim sevanjem. Direktiva tako govori o varovanju zaposlenih pred umetnim optičnim sevanjem (kot so laserji), določa minimalne zahteve za preprečevanje in zgodnje odkrivanje morebitnih poškodb oči ali kože ter za zmanjšanje tveganja kroničnih poškodb. Zakonodaja določa mejne vrednosti optičnih sevanj ter delodajalcem nalaga obveznost, da izvedejo oceno tveganja izpostavljenosti tem sevanjem na delovnem mestu. Ocena se lahko pripravi na podlagi proizvajalčevih podatkov o opremi, ki je vir sevanja, kadar je dokumentacija v skladu z ustreznimi direktivami. Zaposleni morajo biti o oceni tveganja obveščeni in imeti pravico do usposabljanja, svetovanja in zdravstvenih pregledov.
Optično sevanje je opredeljeno kot vsako elektromagnetno sevanje z valovnimi dolžinami med 100 nm in 1 mm, spekter pa je razdeljen na ultravijolično, vidno in infrardeče sevanje. Direktiva torej ne zajema rentgenskega sevanja in gama žarčenja, kakor tudi ne elektromagnetnih polj (mikrovalovne pečice, radijske frekvence).
Predlog direktive še določa ukrepe, ki jih mora delodajalec sprejeti za zaščito zaposlenih pred umetnim optičnim sevanjem: načini dela, ki zmanjšujejo tveganje, omejitev trajanja in stopnje izpostavljenosti sevanju, oblika in razporeditev delovnih mest, zaščitna oprema. Komisiji parlament predlaga, da pripravi navodila, ki bodo delodajalcem, še posebej tistim v malih in srednjih podjetjih, pomagal pri razumevanju tehničnih določil direktive.
Evropski parlament je leta 1994 v prvem branju sprejel predlog Komisije o minimalnih zdravstvenih in varnostnih ukrepih glede izpostavljenosti zaposlenih fizičnim dejavnikom, ki je v dodatkih določal njihovo izvajanje v primerih izpostavljenosti štirim vrstam teh dejavnikov (hrup, vibracije, elektromagnetna polja in optično sevanje). Leta 1999 je Svet EU sprejel odločitev o opredelitvi problematike s štirimi ločenimi direktivami. Direktiva o optičnem sevanju je tako po več kot desetih letih zadnja iz sklopa, ki ureja vprašanje zaščite zaposlenih pred fizičnimi dejavniki. Poročilo: A6-0249/2005 Csaba Őry - Izpostavljenost delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov
SL
1
REF-DOC
/activities/expert/reports/search/go.do
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Energija
Priporočila za zakonodajo o uporabi obnovljive energije za ogrevanje in hlajenje
2006-02-09 - 12:03
V torek bo na dnevnem redu zasedanja Evropskega parlamenta poročilo poslanke Mechtild ROTHE (PES, DE) iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko, ki od Komisije zahteva, da najkasneje do konca julija pripravi zakonodajni predlog o povečanju deleža obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje. Ta delež naj bi se do leta 2020 vsaj podvojil, kar bi prineslo koristi tako za okolje, kakor tudi možnost odpiranja novih delovnih mest. V Evropski uniji se za ogrevanje zgradb porabi več kot polovica vse energije, narašča pa tudi poraba energije za hlajenje. Dodatna zakonodaja naj bi za te namene spodbujala večjo uporabo obnovljivih virov energije - geotermalno energijo, sončno energijo in biomaso - da bi se njihov delež s sedanjih 10 odstotkov do leta 2020 vsaj podvojil, oziroma do leta 2010 dosegel 12 odstotkov, kot je predvideno v Beli knjigi EU o obnovljivih virih energije iz leta 1997.
Odbor za industrijo meni, da je treba z določili o uporabi obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje zapolniti manjkajočo vrzel v paketu okoljske zakonodaje, ki že spodbuja proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov in uporabo biogoriv v prometu.
Predlog Komisije bi moral zagotavljati podlago za dolgoročno načrtovanje in naložbe v energetskem sektorju, pri čemer bi države članice vsaj v začetnem obdobju lahko ponudile državno pomoč ter spodbude, kot so davčne olajšave ali neposredne naložbe ter določila o obvezni uporabi obnovljivih virov energije za ogrevanje in hlajenje pri novogradnjah. Unija pa bi lahko za spodbujanje raziskav na tem področju namenila sredstva iz strukturnih in kohezijskih skladov.
Evropski parlament lahko Komisiji naslovi priporočila in zahtevo po oblikovanju zakonodajnega predloga v skladu s Členom 39 svojega Poslovnika. Če bo resolucijo s priporočili, ki jo je odbor za industrijo 26. januarja sprejel z 39 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi, na glasovanju v sredo podprla absolutna večina vseh poslancev (367 od 732), bo predlog predan Komisiji, ta pa bo morala najkasneje do 31. julija pripraviti zakonodajni predlog za nadaljnjo obravnavo. Poročilo: A6-0020/2006 Mechtild Rothe: Ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov energije
SL
1
REF-DOC
/activities/expert/reports/search/go.do
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Posledice globalizacije na notranji trg
2006-02-09 - 12:03
V poročilu na lastno pobudo poslanke Edit HERCZOG (PES, HU) so predstavljeni izzivi, ki jih evropskemu gospodarstvu postavlja globalizacija ter vpliv tega procesa na različne ekonomske dejavnike. Evropska unija se v zadnjih letih sooča z nižjo gospodarsko rastjo, veliko brezposelnostjo in zaostajanjem na področju razvoja in inovacij. Poslanci menijo, da bi morali za učinkovito reševanje teh težav dokončne vzpostaviti notranji trga na področjih prostega pretoka kapitala, delovne sile in storitev, pri čemer bi morala Unija izkoristiti prednosti globalizacije ter ostati privlačna za naložbe. Ob tem bi morala povečati prilagodljivost in globalno usmeritev notranjega trga, hkrati pa omogočiti rast, delovna mesta in socialno pravičnost ter ohraniti vrednote in socialni model.
Odbor za notranji trg, ki je konec januarja soglasno sprejel poročilo poslanke Herczogove, tudi čestita tistim državam članicam, ki so odprle svoj trg dela za državljane iz novih držav članic ter tako pomembno prispevale k mobilnejšemu in konkurenčnejšemu trgu zaposlovanja. Tiste članice, ki še vedno ohranjajo omejitve pa poziva, da odpravijo obstoječe ovire za prosti pretok delovne sile.
Poslanci še ugotavljajo, da lizbonska strategija kot splošni gospodarski načrt morebiti ne zadostuje za obravnavo problemov, ki jih prinaša globalizacija in poziva k razvoju drugih oblik ukrepanja za ublažitev njenih negativnih učinkov, kot je na primer sklad za prilagoditev globalizaciji . Poročilo: A6-0021/2006 Edit Herczog - Posledice globalizacije za notranji trg
SL
1
REF-DOC
/activities/expert/reports/search/go.do
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Pravila za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa
2006-02-09 - 12:03
Poročilo poslanca Thijsa BERMANA (PES, NL) obravnava predlog direktive za oblikovanje minimalnih skupnih pravil za zaščito piščancev, ki se gojijo za proizvodnjo mesa. Parlament se zavzema za prepoved različnih okrutnih načinov ravnanja s piščanci na perutninskih farmah in enotno oznake za kakovost mesa, ki ne bi zavajale potrošnikov. Odbor za kmetijstvo predlaga, da gostota naselitve piščancev v farmah ne bi presegala 30 kilogramov žive teže kvadratni meter, pri tem pa bi moralo biti poskrbljeno tudi za ustrezno zračenje, osvetlitev (svetloba z močjo najmanj 50 luksov), primerno vlažnost in temperaturo zraka v prostoru , redno hranjenje in neomejeno količino vode za živali.
Med predlogi je tudi prepoved obrezovanja kljunov in kastracije piščancev, saj naj bi zmanjšanje gostote preprečilo stres za živali, zaradi česar prihaja do kljuvanja in kanibalizma, ki naj bi ga ta, sedaj dovoljena ukrepa, preprečevala. Veterinarske inšpekcije pa bi morale izvajanje vseh novih pravil iz direktive nadzorovati z nenapovedanimi pregledi stanja v perutninskih obratih vsaj enkrat letno.
Poslanci se še zavzemajo, da bi na ravni Unije vzpostavili enoten način ugotavljanja simptomov različnih bolezni perutnine, harmonizirali kazni za kršitelje pravil in poseben usklajenega način označevanja za piščančje meso, mesne izdelke in proizvode, ki temelji na standardih dobrega počutja živali. Etiketa naj bi vključevala jasne informacije o proizvodnih standardih, označevanju porekla izdelka, gostoti piščancev v obratu, starosti živali in merila o katerih želi potrošnik biti obveščen.
Direktivo bo parlament sprejemal v prvem branju postopka posvetovanja.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Obisk avstrijskega predsednika
2006-02-09 - 12:03
Poslance Evropskega parlamenta bo v sredo opoldne na slavnostnem delu seje nagovoril avstrijski zvezni predsednik Heinz Fischer. Predsednik Fischer, ki je bil na položaj s 6-letnim mandatom izvoljen leta 2004, bo tokrat prvič uradno obiskal Evropski parlament in se ob tej priložnosti srečal tudi s predsednikom Josepom Borrelom.
Heinz Fischer je bil sicer pred izvolitvijo za zveznega predsednika Republike Avstrije eden od vodilnih politikov avstrijske socialdemokratske stranke in je 12 let (od 1990 do 2002) predsedoval spodnjemu domu avstrijskega zveznega parlamenta.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060206BRI05028 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
