18.4.2007
PREDLOG RESOLUCIJE
za zaključek razprave o izjavah Sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) Poslovnika,
ki ga vlagajo Pierre Jonckheer, Cem Özdemir, Angelika Beer, Kathalijne Maria Buitenweg in Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE
o čezatlantskih odnosih
Resolucija Evropskega parlamenta o čezatlantskih odnosih
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti dveh resolucij z dne 1. junija 2006 o izboljšanju odnosov med EU in ZDA v okviru sporazuma o čezatlantskem partnerstvu in o čezatlantskih gospodarskih odnosih med EU in ZDA,
–
ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 16. novembra 2005, 26. oktobra 2006 in 14. februarja 2007,
–
ob upoštevanju bližnjega vrhunskega srečanja EU-ZDA 30. aprila 2007,
–
ob upoštevanju člena 103(2) svojega poslovnika,
A.
ker mir, demokracija, človekove pravice, načela pravne države, mednarodno pravo, trajnostno gospodarstvo in trajnostni razvoj predstavljajo vsem skupne vrednote, na katerih je zgrajeno čezatlantsko partnerstvo, ki je eden temeljnih kamnov zunanje politike EU,
B.
ker je svetovno upravljanje in iskanje rešitev za globalne izzive skupna odgovornost čezatlantskih partneric, pač glede na vlogo, ki jo imata v svetu,
C.
ker je trdno in aktivno partnerstvo med EU in ZDA bistveno zato, da bo šel svetovni razvoj po poti skupnih vrednot in bo izviral iz učinkovitega multilaterizma in mednarodnega prava; ker je za doseganje tega cilja potrebno močno in dosledno politično vodstvo,
D.
ker so nedavne politične spremembe po zadnjih ameriških volitvah odprle možnosti za boljše usklajevanje in večje zaupanje med partnericama z obeh strani Atlantika,
E.
ker bi bilo treba obnoviti, okrepiti in združiti prizadevanja za rešitev aktualne svetovne krize, zlasti glede na novo priložnost, ki jo ponuja arabska mirovna pobuda za vsesplošno pomiritev na Bližnjem vzhodu,
F.
ker je treba v boju proti mednarodnemu terorizmu nujno izpostaviti, kako pomembno je polno spoštovanje mednarodnega prava ter pogodb o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, kar pomeni, da mora biti zakonodaja s področja preprečevanja terorizma v vsakem trenutku predmet parlamentarnega nadzora in sodne presoje,
G.
ker je v zadnjih nekaj letih zaradi več sporazumov, nastalih na zahtevo ZDA in sprejetih brez kakršnegakoli sodelovanja Evropskega parlamenta – zlasti sporazum o PNR, memorandum SWIFT in ameriški sistem ATS ( Automated Targeting System ) –, nastopilo stanje pravne negotovosti, kar zadeva potrebna jamstva o varstvu podatkov pri izmenjavi in prenosu podatkov med EU in ZDA za namene zagotavljanja javne varnosti ter še posebej za preprečevanje terorizma in boj proti njemu;
H.
ker se je Evropski parlament že večkrat zavzel za čezatlantski partnerski sporazum, ki bi nadomestil novo transatlantsko agendo iz leta 1995,
I.
ker se bosta čezatlantsko gospodarsko sodelovanje in nameravana krepitev čezatlantskih vezi odražala v svetovnem merilu in je zato nujno treba upoštevati interese drugih gospodarskih dejavnikov, držav in narodov, da bi blaginjo delili pravičneje in bi se uspešno odzvali na svetovne izzive na soodvisnih področjih varnosti, svetovnega gospodarskega upravljanja, okolja in zmanjševanja revščine,
J.
ker je sebična gospodarska politika ZDA in EU odločilno prispevala k temu, da krogu iz Dohe trgovinskih pogajanj STO grozi neuspeh, kar ima dalje za posledico manjšo globalno podporo multilateralizmu za vzpostavitev poštenih in pravičnih trgovinskih pravil,
1.
je seznanjen s pobudo predsedujoče Evropskemu svetu o novem čezatlantskem gospodarskem partnerstvu; ponovno poudarja, da je skupaj z gospodarsko pobudo treba pripraviti nov okvirni sporazum, ki bo zagotovil ustrezne institucionalne in politične temelje za doseganje skupnih političnih in gospodarskih ciljev ter prispeval k temu, da se bomo lahko v večstranskem okviru enoglasno odzvali na izzive 21. stoletja;
2.
je prepričan, da je le s takšnim sporazumom možno čezatlantske odnose zasidrati v čvrsto institucionalizirano strukturo za redno usklajevanje in posvetovanje, kar bi partnericama omogočalo, da si dosledneje in stabilnejše prizadevata za skupne cilje;
3.
poziva predsednike Evropskega sveta, Evropske komisije in Združenih držav Amerike, da izrabijo priložnost, ki jo ponuja vrhunsko srečanje EU-ZDA aprila 2007, in sprožijo pobudo za pogajanja o novem čezatlantskem partnerskem sporazumu;
4.
se zavzema, da bi v tem procesu sodelovala ameriški kongres in Evropski parlament; poziva vrh EU-ZDA, da podpre parlamentarno razsežnost partnerstva in zakonodajalca tesneje vključi v dialog izvršilnih organov EU in ZDA, kar velja tudi za civilno družbo z obeh strani;
Trgovinska vprašanja
5.
poudarja, da cilj predvidenega "čezatlantskega trga brez ovir" ne sme voditi v uskladitev in oslabitev socialnih, okoljskih in zdravstvenih standardov; se zavzema za ponovno oživitev čezatlantskega dialoga potrošnikov in čezatlantskega okoljskega dialoga, da se s tem vzpostavi čezatlantsko regulativno sodelovanje z „najboljšimi praksami“ za spodbujeno obravnavo zdravja potrošnikov, varnosti in varstva okolja ter pospešeno vzpostavitev bolj trajnostnega čezatlantskega trga;
6.
zahteva, da so iz liberalizacije tako pri dvostranskih odnosih kot v večstranskem okviru STO kategorično izključene osnovne javne storitve, zlasti vzgoja in izobraževanje, zdravje in zdravstveni ukrepi, oskrba z vodo in energijo ter avdiovizualne in kulturne storitve;
7.
meni, da so sorazmerne trgovinske koristi ZDA, izvirajoče iz dejstva, da ta država ne želi podpisati kjotskega protokola, oblika ekološkega dampinga, nasproti kateremu se mora EU po potrebi odzvati s korektivnimi ukrepi, med njimi z novimi davčnimi ukrepi pri uvozu blaga iz ZDA v EU, kot je to priporočila skupina na visoki ravni za konkurenčnost, energijo in okolje;
8.
poziva vlado ZDA, da v prihodnosti ne nadaljuje s prakso nespoštovanja predpisov in prakse EU, kar zadeva uvozna dovoljenja, označevanje in sledljivost genetsko spremenjenih živil ter krmil;
9.
pozdravlja odločitev nemškega predsedstva G8, da problem regulacije mednarodnega trga kapitala uvrsti na dnevni red naslednjega vrhunskega srečanja G7; izraža zaskrbljenost nad tem, da so ZDA enostransko napovedale nova načela s področja zasebnega kapitala, ki temeljijo na nedoslednih in neobvezujočih ukrepih za preglednost, pri čemer izpostavlja nepripravljenost ameriške vlade, da spregovori o tem; opozarja na nevarnost, ki jo za svetovno in nacionalna gospodarstva ter podjetja predstavljajo nenadzorovani skladi za zavarovanje vlaganj in zasebni delniški skladi; poziva k odločnim ukrepom za zaustavitev njihovega delovanja; opozarja, da ima kar dve tretjini tovrstnih skladov sedež v off-shore centrih, zato zahteva, da morajo vse možne rešitve zajemati odločne ukrepe proti državam z nizkimi davki;
Boj proti terorizmu
10.
meni, da je treba z ZDA opredeliti skupen in enoten okvir, ki bo posebnemu partnerstvu med EU in ZDA v boju proti terorizmu ponudil potrebna jamstva (vključno z jasnejšo definicijo terorizma) in ki bo omogočal obravnavo vidikov, ki zadevajo prosto gibanje oseb med EU in ZDA;
11.
pozdravlja novo ustanovljeno delovno skupino na visoki ravni, ki jo sestavljajo predstavniki Komisije, Sveta in predstavniki ameriškega ministrstva za pravosodje in državno varnost, saj predstavlja politični okvir za dialog med EU in ZDA o varnostnih vprašanj; vseeno obžaluje, da v dialog niso vključeni Evropski in nacionalni parlamenti;
12.
vztraja, da bi morali pri vseh teh dogovorih stalno sodelovati Evropski parlament, nacionalni parlamenti držav članic in ameriški kongres, saj se tovrstni mednarodni sporazumi nanašajo na temeljne pravice tako državljanov EU kot ZDA;
13.
poziva Komisijo in Svet, da še pred napovedanimi pogajanji o sporazumih PNR, SWIFT in drugih sporazumih s področja izmenjave osebnih podatkov dosežeta skupno stališče, omejita obseg podatkov, ki se lahko zahtevajo, in na samem začetku izločita občutljive podatke iz člena 8 direktive 95/46/ES; ponavlja zahtevo, da bi morali novi sporazumi evropskim državljanom zagotoviti takšno raven zaščite podatkov, kot jo uživajo ameriški državljani;
14.
poziva Svet, da z jasno in odločno izjavo ameriško vlado pozove k prenehanju prakse izrednih aretacij in izročitev ter od ameriške vlade zahteva pojasnilo v zvezi z obstojem tajnih zaporov izven ozemlja ZDA;
15.
poziva Komisijo in Svet, da izvajata pritisk na ZDA, naj ne zadržuje več ljudi v Guantanamu in poišče trajne rešitve za prihodnji status zapornikov, tudi tistih, ki se morajo zagovarjati pred sodiščem, saj zaradi sedanje ameriške prakse trpi zakonitost mednarodnega boja proti terorizmu, zaporniki pa ostajajo brez ustreznega sodnega postopka;
16.
pozdravlja sklep Evropskega sodišča prve stopnje o terorističnem seznamu EU, v katerem sodišče ugotavlja, da so bile kršene nekatere temeljne pravice in jamstva, in vlade držav članic EU in ZDA poziva, da v okviru OZN sprožijo pobudo za prenovo obstoječe prakse seznamov sankcij in za oblikovanje ustreznih postopkov za pošteno zaslišanje, navedbo razlogov, učinkovito sodno zaščito in pravna sredstva,
Varnostna vprašanja
17.
poziva Svet, da z ameriškimi sogovorniki razpravlja o tem, kako omogočiti pozitiven pristop k delu pripravljalnega odbora NPT, ki se 30. aprila sreča na Dunaju in ponuja prvo priložnost za okrepitev svetovnega režima neširjenja jedrskega orožja pred konferenco za pregled NPT leta 2010; poziva Svet, da na ustreznih forumih (npr. v okviru skupine držav dobaviteljic jedrskega blaga) uporabi veto k sporazumu med ZDA in Indijo o jedrskem sodelovanju ter izrazi kritike na račun podobnih pogajanj, ki potekajo med Francijo in Indijo; pri tem poudarja, da je ob tej priložnosti treba sprožiti določene pobude za jedrsko razorožitev, ki bodo temeljile na "13 praktičnih ukrepih", o katerih je bil dosežen enoglasen dogovor na konferenci za pregled NPT leta 2000; ponavlja stališče, da takšni ukrepi med drugim ponujajo izhod iz slepe ulice glede sprejetja pogodbe o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi in omogočajo, da začne veljati celovita pogodba o prepovedi jedrskih poskusov; poudarja, da bi to moralo vključevati tudi neposodabljanje jedrske oborožitve ZDA, Francije in Združenega kraljestva in umik jedrskih bojnih glav z evropskega ozemlja;
18.
izraža odločno prepričanje, da Evropa v dogledni prihodnosti ne rabi raketnega sistema za zaščito svojega ozemlja pred sovražnimi balističnimi raketami dolgega dometa z bojnimi glavami WMD, ki bi jih izstrelili malopridni narodi ali nedržavni akterji; meni, da je za celovito evropsko varnost nesprejemljivo, da se ZDA enostransko – celo brez sodelovanja Nata – z dvema državama članicama EU pogajajo o namestitvi takega sistema; je prepričan, da so za preprečitev nove oborožitvene tekme (vključno v vesolju) in odpravo dolgoročne teroristične grožnje ter drugih nevarnosti, ki pretijo evropski in svetovni varnosti (npr. podnebne spremembe), nujne velikanske naložbe v politiko preprečevanja konfliktov in razorožitvene pobude ;
19.
ponavlja stališče, da je napočil čas, da čezatlantski partnerici – tudi ZDA – prevzameta svetovno vodilno vlogo pri izvajanju, izboljšanju in uveljavitvi več mednarodnih pogodb, ki so uvrščene med poglavitne točke pogajalskih načrtov OZN glede nadzora prepovedi posebnih vrst konvencionalnega orožja; poudarja, da takšne pogodbe vključujejo polno izvajanje akcijskega programa OZN v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter globalnega sporazuma o trgovini z orožjem, norveške večstranske pobude za prepoved kasetnega streliva in globalni sporazum o prepovedi protipehotnih min (pri čemer naj bi pogodba širše zajela vse vrste min, tako protipehotne kot protitankovske); ponavlja stališče, da bi morala postati prepoved uporabe belega fosforja in osiromašenega urana sestavni del t.i. konvencije o konvencionalnem orožju;
Podnebne spremembe in promet
20.
močno spodbuja obe partnerici, da se sporazumeta o skupnem pristopu k vprašanju, kako zaustaviti podnebne spremembe in doseči, da bi se temperatura dvignila za največ 2°C v primerjavi s stanjem pred industrializacijo, za kar bi vzpostavili sistem, po katerem bi razvite države in države v razvoju glede na različno odgovornost in po zmožnostih prispevale k zmanjšanju toplogrednih plinov;
21.
pri tem vztraja na posebni odgovornosti razvitih držav, da prevzamejo vodilno vlogo pri zmanjševanju emisij; poziva ZDA, da ponovno pretehtajo stališče v zvezi z ratifikacijo kjotskega protokola; dalje to državo poziva, da sprejme učinkovite notranje ukrepe za brezpogojno zmanjšanje emisij in odigra dejavno vlogo v prihodnjih mednarodnih pogajanjih glede sodelovanja pri prihodnjem režimu za preprečevanje podnebnih sprememb; pozdravlja regionalne pobude v ZDA in delovanje posameznih zveznih držav za zmanjševanje toplogrednih plinov;
22.
opozarja, da je v svojih prejšnjih resolucijah navedel, da morajo industrializirane države do leta 2020 doseči kar 30 % zmanjšanje emisij v primerjavi z letom 1990, če naj dosežemo, da se segrevanje ne bo povečalo za več kot 2°C, in da bo do leta 2050 potrebno še dodatno zmanjšanje za 60 do 80 %; prav tako ponavlja, da bi morali veljati posebni trgovinski ukrepi za prilagajanje na meji, da bi tako nadomestili možne kratkoročne konkurenčne koristi, ki bi jih imeli proizvajalci v tistih industrializiranih državah, kjer omejitve glede ogljika ne veljajo;
23.
poziva ameriško administracijo, Komisijo, Svet in države članice, da nujno sprejmejo učinkovite ukrepe za zmanjšanje učinka letalskega prometa na podnebne spremembe;
Zunanje zadeve
24.
poziva ZDA, da z Iranom začne neposredna pogajanja za mirno rešitev jedrske krize, in pozdravlja napovedani napredek šeststranskih pogovorov z Demokratično ljudsko republiko Korejo;
25.
poziva EU in ZDA, da v okviru četverice odločno podpreta arabsko mirovno pobudo za rešitev izraelsko-palestinskega spora; zavzema se za ponovno vzpostavitev odnosov z novo palestinsko vlado narodne enotnosti in za prenehanje uporabe začasnega mehanizma;
26.
pozdravlja dejstvo, da so se nedavno v Damasku mudili visoki ameriški in evropski politiki; poziva k skupni akciji EU-ZDA, da bi preskusili brezpogojno pripravljenost Sirije za ponovna pogajanja z Izraelom in konstruktivno sodelovanje z mednarodno skupnostjo;
27.
izraža veliko zaskrbljenost nad nasiljem, ki mu v državljanski vojni v Iraku ni videti konca, in vlado ZDA poziva k objavi jasnega časovnega načrta glede umika njenih čet naslednje leto; vztraja na stališču, da so potrebni novi napori za začetek resničnega procesa v obliki regionalne konference za mir, stabilnost in razorožitev na Bližnjem vzhodu (npr. po modelu KVSE), pri kateri bi sodelovali vsi akterji v regiji;
28.
poziva Svet EU in ameriško vlado, da se sporazumeta o nujnem akcijskem načrtu za reševanje krize z iraškimi begunci, vključno s paketi pomoči državam, kamor se begunci zatekajo, med njimi zlasti Siriji in Jordaniji, ter kontingenti beguncev, ki bi jih namestili v EU in ZDA; vztraja, da noben iraški begunec ne sme biti poslan nazaj, dokler se v tej državi nadaljuje vojna;
29.
NATO ter voditelje ZDA in EU poziva k novi in celoviti zasnovi obnove Afganistana, ki naj obsega umik "Operacije trajna svoboda", številčno in materialno okrepljene enote ISAF, pomoč teh enot pri civilno-vojaških projektih, bistveno večje vire za vzpostavitev zmogljivosti državnih organov, pravosodja, policije, mejne policije, sistema vzgoje in izobraževanja, politike boja proti drogam s končnim ciljem, da vodenje prevzamejo Afganistanci sami; izraža prepričanje, da si morajo ZDA in države članice EU družno prizadevati za krepitev državljanske komponente pri tej podpori in povečati diplomatske napore zato, da bi v prizadevanja za mir v Afganistanu pritegnili sosednje države; pozdravlja dejstvo, da je ameriški kongres odobril dodatna finančna sredstva za obnovo Afganistana;
30.
ponavlja svoj poziv in pozdravlja podobne pozive številnih ameriških politikov po zaprtju zapora v Guantanamu in izpustitvi tamkajšnjih zapornikov oziroma pripravi sojenja, ki bo potekalo po mednarodnih merilih pravičnega sojenja;
31.
poziva predsedstvo EU in ameriško vlado, da predsedniku Svetovne banke Paulu Wolfowitzu nakažeta, da bi bil njegov odstop s položaja dobrodošel, če naj se prepreči spodkopavanje protikorupcijske politike banke;
32.
izraža prepričanje, da je obvezni vizum za državljane novih držav članic EU v nasprotju z duhom krepitve čezatlantskih odnosov med ZDA in združeno Evropo, pa tudi v nasprotju z enako obravnavo držav članic EU; zato priporoča, da se odpravi sistem obveznih vizumov za državljane novih držav članic iz srednje in vzhodne Evrope, ki potujejo v ZDA, in se ameriški sistem oprostitve vizumov uporabi za vse države članice EU;
33.
izpostavlja zavezanost nadaljnji krepitvi in stabilnosti čezatlantskega partnerstva v obliki sodelovanja v čezatlantskem dialogu zakonodajalcev; pozdravlja prizadevanja za vzpostavitev zakonodajnega sistema za zgodnje opozarjanje med Evropskim parlamentom in ameriškim kongresom;
34.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic ter predsedniku in kongresu Združenih držav Amerike.
