Makedonija (fYRoM) napreduje na poti v Unijo kljub nerešenemu sporu glede imena države
Zunanji odnosi
2007-07-12 - 14:39
Poročilo za leto 2006 o napredku Makedonije v procesu pridruževanja Evropski uniji ugotavlja, da država izvaja zastavljene reforme ter pozdravlja sporazum med vlado in opozicijo o uporabi albanskega jezika v javnih institucijah ter pravicah manjšin pri sprejemanju odločitev v parlamentu. Parlament je dokument v četrtek potrdil s 558 glasovi za, 47 proti in 8 vzdržanimi glasovi.
Makedonski zunanji minister Antonio Milošoski je pred odborom za zunanje zadeve na seji konec junija poudaril, da "vprašanje imena države ne bi smelo obremenjevati odnosov z EU" in tudi poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Erik MEIJER (GUE/NGL, NL) ugotavlja, da vprašanje glede imena n i ovira za začetek pogajanj z EU. P ridružitev države bo odvisna izključno od izpolnjevanja köbenhavnskih meril, kot to velja za vse druge kandidatke.
Napredek, cilji, zgledi
Parlament pozdravlja napredek, ki ga je država dosegla pri izpolnjevanju köbenhavnskih političnih meril in uresničevanju priporočil evropskega partnerstva iz leta 2005 ter določb stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Poslanci poudarjajo, da je treba ohraniti zagon za reforme in sprejeto zakonodajo zdaj tudi ustrezno ter nemudoma izvajati, zlasti na področjih policije, sodstva, javne uprave in boja proti korupciji. Vse to so pogoji za oblikovanje resničnega tržnega gospodarstva, spodbudo gospodarski rast in zaposlovanje ter za splošno izboljšanje gospodarskih razmer.
Makedonija si je sicer zastavila cilj, da bi pravni red EU sprejela do leta 2011. EU ji je priznala status kandidatke konec leta 2005, vendar se pristopna pogajanja še vedno niso začela. Poslanci izražajo pohvalo makedonski vladi za njeno sodelovanje z Unijo na področju skupne zunanje in varnostne politike ter evropske varnostne in obrambne politike. Vlado tudi spodbujajo, naj v procesu pridruževanja koristno uporabi izkušnje Slovenije in Hrvaške, saj sta obe državi podedovali iste zvezne zakone nekdanje Jugoslavije in sta z njo imeli enake praktične izkušnje.
Vprašanje manjšin
Po konfliktih in kasnejšem premirju med vladnimi silami ter albanskimi oboroženimi skupinami leta 2001 so predstavniki sprtih strani ob tesnem sodelovanju z EU sprejeli ohridski okvirni sporazum. Poleg prenehanja sovražnosti in prostovoljne razorožitve so bile glavne točke sporazuma prenesene v zakonodajo s 15 spremembami ustave in novo preambulo, proces pa je potekal do letos, ko je bil dosežen tudi sporazum o nacionalnih praznikih različnih etničnih in verskih skupin.
Glavne točke sporazuma so:
- enak status jezikov v javni upravi in izobraževanju (vsak jezik, ki ga govori najmanj 20 odstotkov prebivalstva, je uradni jezik),
- reorganizacija občin in povečanje njihovih pristojnosti;
- uporaba načela dvojne večine (Badinterjevo načelo) v parlamentu - za sprejem zakonodaje o občutljivih vprašanjih (pravice manjšin, lokalna samouprava in nekatera imenovanja) mora biti poleg večine poslancev tudi večina predstavnikov etničnih manjšin;
- nediskriminacija in proporcionalna zastopanost manjšin v javni upravi in politiki ter različnost identitete, zaradi katere lokalni organi lahko postavijo simbole večinskega dela prebivalstva na javne zgradbe.
Po letošnjih volitvah je največja albanska stranka zapustila vlado in bojkotira tudi delo parlamenta, vendar trenutno potekajo pogovori za pomiritev. Parlament pozdravlja, ker je bil med vlado in opozicijo dosežen sporazum o seznamu zakonov, ki se sprejmejo z uporabo Badinterjevega načela. Obenem pa evropski poslanci obžalujejo bojkot parlamenta in poudarja, da tako ravnanje ni združljivo z delujočimi parlamentarnimi institucijami, ki se jih pričakuje v vseh državah kandidatkah ali državah, ki si želijo vstopiti v EU.
Parlamentarci še opozarjajo, da so za izboljšanje položaja Romov potrebni takojšnji ukrepi z uporabo nacionalne strategije za Rome, pri čemer je treba kot glavno partnerico vključiti dobro razvito romsko civilno družbo. Meni, da bi bil ustrezen korak za boljše vključevanje Romov izenačenje vladnih sredstev z evropskimi sredstvi instrumenta za predpristopno pomoč.
Kaj je ime? Čemur se reče fYRoM...
Parlament obžaluje, ker od sprejema Makedonije v OZN leta 1993, ko je bilo za pridobitev mednarodnega priznanja uporabljeno začasno ime "Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija", in od začasnega sporazuma iz leta 1995 ni bil dosežen sporazum s sosednjo Grčijo. Državi zato poziva, naj pogovore o tem vprašanju pod okriljem ZN čim prej uspešno zaključita.
Z začasnim sporazumom leta 1995 so se dvostranski odnosi med državama sicer zelo izboljšali, povečala se je medsebojna gospodarska menjava, Grčija pa je zdaj največji tuji vlagatelj v Makedoniji.
Poslanci ob tem opozarjajo, da je v Evropi veliko držav, ki nosijo isto ime kot deli ozemelj v sosednjih državah (Luksemburg, Moldavija, Azerbajdžan...), ter da vsaka država svobodno izbere svoje ime. Parlament odobrava, da je Makedonija spremenila svojo zastavo in sprejela ustavne spremembe, s katerimi je potrdila, da nima ozemeljskih zahtev do sosednjih držav, obžaluje pa nedavno spremembo imena skopskega letališča Petrovec v "Aleksander Veliki".
Parlamentarci še poudarjajo, da so pomembne države, kot so ZDA, Ruska federacija in Kitajska, ter nekatere države članice EU, Makedonijo že priznale pod njenim ustavnim imenom, in menijo, da vprašanje glede imena ni ovira za začetek pogajanj in pristop k EU.
Stališče do Kosova
Poslanci pozdravljajo konstruktivno stališče te države do prihodnjega statusa Kosova in obžaluje, da v pričakovanju tega statusa ni bilo mogoče opraviti nobenega nadaljnjega določanja meje, vendar verjamejo, da bo v zvezi s tem tehničnim vprašanjem kar najhitreje dosežen dogovor.
Parlament poziva makedonske oblasti, naj spodbujajo regionalno sodelovanje in razvoj dobrih sosedskih odnosov in opozarja, da bi bilo treba olajšati promet na meji s Kosovom, s čimer se bo okrepilo sodelovanje na področjih izobraževanja, kulture in zaposlovanja, pa tudi ohranjanje družinskih vezi.
Parlamentarci še pozdravljajo zavezanost države razvijanju dvostranskih odnosov in njeno dejavno vlogo pri procesih regionalnega sodelovanja, kot so ustanovitev Sveta za regionalno sodelovanje, srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA) 2006, pogodba o energetski skupnosti in skupni evropski zračni prostor.
Varstvo okolja
Poslanci tudi opozarjajo na potrebo po varovanju kakovosti vode v reki Vardar pred onesnaženjem, ki ga povzročajo industrijski in mestni predeli. V reko se sicer izliva večina pritokov v državi in se nadaljuje na grškem ozemlju kot reka Aksios. Parlamentarci pozivajo še k izboljšanju in vzdrževanju kakovosti vode ter vodostaja v Ohridskem, Prespanskem in Dojranskem jezeru, ki so obmejna, v zvezi s tem pa naj si država prizadeva tudi za učinkovite dogovore z Albanijo in Grčijo.
Parlament še opozarja, da je treba izboljšati splošni odnos do okolja, med drugim z odstranjevanjem nezakonitih odlagališč smeti ob cestah, na bregovih rek in na obrobju gozdov z uvedbo kolikor je mogoče ločenega sistema zbiranja odpadkov. Oblasti tudi poziva, naj nadaljujejo približevanje okoljski zakonodaji in standardom EU ter sprejeto zakonodajo tudi izvajajo.
20070709IPR08945 Poročilo: Erik Meijer - Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za leto 2006
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0214 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
