16.4.2008
PREDLOG RESOLUCIJE
k izjavam Sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) poslovnika,
ki ga predlagajo Willy Meyer Pleite, Helmuth Markov, Giusto Catania, Jens Holm, Ilda Figueiredo in Pedro Guerreiro
v imenu skupine GUE/NGL
o petem vrhunskem srečanju EU ter latinskoameriških in karibskih držav v Limi
Resolucija Evropskega parlamenta o petem vrhunskem srečanju EU ter latinskoameriških in karibskih držav v Limi
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju deklaracij, ki so bile sprejete na štirih dosedanjih vrhunskih srečanjih voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije v Riu de Janeiru (28. in 29. junija 1999), v Madridu (17. in 18. maja 2002), v Guadalajari (28. in 29. maja 2004) in na Dunaju (od 11. do 13. maja 2006),
–
ob upoštevanju skupnega sporočila s trinajstega ministrskega srečanja skupine iz Ria in Evropske unije, ki je potekalo 20. aprila 2007 v Santu Domingu v Dominikanski republiki,
–
ob upoštevanju skupnega sporočila z ministrskega srečanja o dialogu iz San Joséja med trojko Evropske unije in ministri srednjeameriških držav, ki je potekalo 19. aprila 2007 v Santu Domingu v Dominikanski republiki,
–
ob upoštevanju sklepne listine sedemnajste medparlamentarne konference Evropske unije in latinskoameriških držav, ki je potekala od 14. do 16. junija 2005 v Limi,
–
ob upoštevanju resolucij z dne 15. novembra 2001 o vsestranskem partnerstvu in skupni strategiji za odnose med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko in z dne 27. aprila 2006 o okrepljenem partnerstvu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko,
–
ob upoštevanju resolucij Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine z dne 20. decembra 2007,
–
ob upoštevanju člena 103(2) svojega poslovnika,
A.
ker bi moralo biti bližajoče se vrhunsko srečanje voditeljev držav in vlad Latinske Amerike in Karibov ter Evropske unije v Limi priložnost za iskanje konkretnih rešitev za obe regiji in krepitev njihovih ukrepov,
B.
ker bosta Evropska unija in Latinska Amerika na petem vrhunskem srečanju EU in latinskoameriških držav 16. in 17. maja v Limi posvetili posebno pozornost sodelovanju na področjih, kot so trajnostni razvoj, energija, podnebne spremembe in druga okoljska vprašanja,
C.
ker je treba pri pridobivanju in izkoriščanju energetskih virov spoštovati neodvisnost držav ter se izogibati izkoriščanju in siromašenju držav, ki takšne vire imajo,
D.
ker že tako visoka stopnja revščine v Latinski Ameriki zaradi neoliberalne gospodarske politike še narašča in ker delež žensk v 1,3 milijona ljudi, ki živijo pod pragom revščine, znaša kar 70 %; ker je revščina glavni razlog za migracije,
E.
ker je svetovna finančna kriza skrb zbujajoča, ker so številne latinskoameriške države še vedno zadolžene in ker so živila zaradi rasti cen hrane vse težje dostopna,
F.
ker so nedavni dogodki, povezanih s krizo na področju hipotekarnih posojil z velikim tveganjem v Združenih državah, samo znanilci veliko hujše in globlje krize, ki bo prizadela celoten svetovni finančni sistem, njenih posledic za svetovno gospodarstvo, tudi za gospodarstvo EU, Latinske Amerike in Karibov, pa danes sploh še ni mogoče napovedati;
G.
ker izkazuje veliko zanimanje za ustanovitev banke Banco del Sur in zveze UNASUR, pa tudi za druge pobude regionalnega povezovanja, namenjene reševanju socialnih in ekonomskih vprašanj v neodvisnosti od mednarodnih finančnih institucij,
H.
ker morajo procesi regionalnega povezovanja spoštovati nacionalno suverenost in enakopravnost držav, temeljiti na velikopotezni socialni politiki, spodbujati pristop, ki upošteva razvojne potrebe posameznih držav, zlasti najmanj razvitih, in spodbujati resnično približevanje držav EU ter latinskoameriških in karibskih držav; ker je treba v sporazumih dati prednost miru, demokratizaciji družb, izboljšanju socialnih pravic prebivalstva, reševanju gospodarskih in finančnih kriz, varstvu okolja in kulturni raznolikosti,
I.
ker so izhodišča za ukrepanje iz Pekinga potrdila vključevanje načela enakosti spolov v vse politike kot učinkovito strategijo za enakost spolov in ker so se vlade in drugi akterji zavezali, da jih bodo upoštevali,
J.
ker so zdravje ter pravice žensk na področju reprodukcije in spolnosti glavni pogoj za enakost spolov,
K.
ker nedavna „andska kriza“ kaže, da obstaja velika nevarnost razširitve oboroženih spopadov iz Kolumbije na celotno regijo; ker sta militarizacija in poglobitev tega konflikta, v katerem so paravojaške skupine in pripadniki varnostnih sil odgovorni za številne umore in izginotja – zlasti sindikalistov in zagovornikov človekovih pravic – ter poboje civilistov, gverilci pa za atentate in ugrabitve, skrb zbujajoči,
L.
ker je treba vzpostaviti medregijski dialog, katerega namen bo vzajemna podpora in sodelovanje na omenjenih področjih,
1.
upa, da bo bližnje vrhunsko srečanje voditeljev držav EU, Latinske Amerike in Karibov v Limi v sredini maja prineslo konkreten napredek pri pomembnih vprašanjih, kot so med drugim mirovni proces, razvoj demokracije na obeh straneh, človekove pravice, migracija, socialni dolg, trenutna svetovna finančna kriza, okolje in podnebne spremembe, biotska raznovrstnost, ohranjanje kulturne raznolikosti in pravice manjšin;
2.
meni, da je mednarodna finančna kriza, ki izvira iz severnoameriškega finančnega sistema in jo je sprožila nepremičninska špekulacija, izraz vse večje krize finančne špekulacije (ki nima povezave z resničnim gospodarstvom) in tudi izraz razvrednotenja plač delavcev in kupne moči najrevnejših prebivalcev, skupaj z uvedbo možnosti bančnih posojil, tako za pridobitev nepremičnin, kot za samo potrošnjo; meni, da je nesprejemljivo, da breme trenutne finančne krize plačujejo delavci in najrevnejši prebivalci; tisti, ki pa so v resnici odgovorni in ki imajo koristi od politike špekulacij in financiranja gospodarstva, namreč velike gospodarske in finančne skupine, pa zopet ne bodo čutili posledic;
3.
obsoja obravnavo socialnih protestov kot kriminalnih dejavnosti in tudi napade na pravice delavcev ne le v Latinski Ameriki, ampak tudi v Evropi, ter v nekaterih primerih omejevanje svobode izražanja in političnega izražanja; poziva perujsko vlado, naj zagotovi, da bo med uradnim vrhunskim srečanjem voditeljev vlad v Limi lahko potekalo alternativno vrhunsko srečanje »EA3«, kot je že potekalo med prejšnjimi srečanji;
4.
strogo obsoja trgovino z ljudmi in zahteva, naj se ustrezno odpravi, a ostro zavrača kaznovanje priseljencev in zagovarja svobodni pretok oseb med obema regijama; poziva, naj se okrepi sodelovanje med obema regijama za rešitev problemov migracij z mirnimi rešitvami, ki bodo zaznamovane s socialno pravičnostjo, in ne z gradnjo utrdb, zidov ali z zatiranjem priseljencev;
5.
pozdravlja rezultate vrhunskega srečanja voditeljev držav skupine Rio v Santo Domingu, kjer so voditelji držav rešili »andsko krizo«, obsodili kršitev suverenosti tretjih držav z vojaškimi napadi ter oblikovanje seznama teroristov, kot ga imajo ZDA, Kanada in EU, ter zagovarjali doseganje rešitev notranjih sporov v regiji preko pogajanj;
6.
meni, da morajo pogajanja za sporazume o pridružitvah spoštovati nacionalno suverenost in da je enakopravnost med državami priložnost za resnično približevanje; regiji morata biti enakopravni pri pogajanju o poglavjih političnega dialoga, sodelovanja in trgovine, pogajanja pa naj temeljijo na pravičnosti in skupnih koristih, zasnovanih na medsebojnem dopolnjevanju in solidarnosti, z odmikom od modela sporazumov proste trgovine, ki so ga spodbudile ZDA, kot je CAFTA;
7.
poziva Komisijo, naj pozorno prisluhne prošnjam nekaterih držav, naj se ne vzpostavijo območja proste trgovine, kot predlaga EU, temveč enostranski trgovinski sporazumi; zavrača pogodbe o prosti trgovini in poziva Komisijo, naj poišče druge možnosti, kot na primer osredotočanje na nekatere vidike, s katerimi bi se omogočila trgovinska izmenjava, in izboljšanje sistema SPG+, ki je bolje prilagojen gospodarskim in socialnim okoliščinam velikega števila držav v razvoju;
8.
poziva k nadaljnjemu razvoju dvoregijskega strateškega partnerstva z dvema ciljema, povečevanjem blaginje prebivalstva in pospeševanjem regionalnega povezovanja, ob upoštevanju neenakosti med posameznimi državami in med regijama;
9.
poziva voditelje držav, naj predlagajo rešitve za hudo krizo zaradi pomanjkanja hrane, ki je prizadela tako prebivalstvo kot sposobnost držav za neodvisno preskrbo z živili, in ustrezno ukrepajo, saj je zdaj že znano, kakšen učinek imajo biogoriva na prehrano prebivalstva in podnebne spremembe;
10.
meni, da so javne storitve osrednjega pomena v boju proti neenakosti, revščini in epidemijam; ocenjuje, da sodelovanje med regijama nujno potrebno, da bo mogoče ohraniti in nadalje razvijati javne storitve, ki so temeljna sestavina demokracije;
11.
poziva k oblikovanju javnih politik, ki bodo omogočile infrastrukturo, opremo in storitve, ki bodo ženskam zagotavljale splošen dostop do izobrazbe na področju spolnosti in reprodukcije, vključno z lastnim nadzorom nad plodnostjo, ter podpirale materinstvo in očetovstvo, da bodo ženske lahko načrtovale družino in ostale vidike življenja, pri tem pa bodo zagotovljeni vsi pogoji za večjo participacijo na podlagi enakosti;
12.
pozdravlja in podpira boj ljudstev, vključno z avtohtonimi ljudstvi, za nadzor nad lastnimi naravnimi viri, zlasti boj za dostop do vode in energije, ter meni, da so to temeljne človekove pravice;
13.
meni, da morajo evropski predstavniki izraziti jasno podporo ukrepom vlad Latinske Amerike in Karibov za nadzor nad spoštovanjem človekovih, socialnih in okoljskih pravic s strani evropskih večnacionalnih podjetij in drugih akterjev, ki delujejo na njihovem ozemlju;
14.
ocenjuje, da je kmetijstvo še vedno ključnega pomena za večino najbolj revnih, med drugim tudi za avtohtone prebivalce, in vztraja, da je pomemben dostop do zemlje s pomočjo programov kmetijskih reform; ocenjuje, da je treba v dvostranskih in večstranskih pogajanjih, v katerih sodelujeta obe regiji, dati prednost suverenosti in varnosti hrane ter tudi ohranjanju družinskega in kooperativnega kmetovanja;
15.
pozdravlja nedavna prizadevanja za latinskoameriško regionalno integracijo, kot so na primer Banco del Sur, Petrosur in Petrocaribe; pozdravlja napredek pri predlogu ALBA, ki zajema vse vidike življenja latinskoameriških ljudstev s pomočjo modela integriranega razvoja, temelječega na načelih solidarnosti, sodelovanja, dopolnjevanja in suverenosti ljudstev, ter obravnava trgovino kot instrument in ne kot cilj ter v središče postavlja človeka;
16.
meni, da mora dvoregijski sklad, ki ga je predlagal Evropski parlament, služiti za zmanjševanje socialnih razlik, ki povzročajo nenehne težave;
17.
obsoja odcepitvene težnje bolivijskih oligarhičnih sektorjev, ki želijo monopolizirati naravno bogastvo, ki pripada vsem prebivalcem Bolivije; opozarja, da so bolivijski volilni organi in posebni poročevalec Združenih narodov Rodolfo Stavenhagen referendume, ki so jih organizirali ti sektorji, razglasili za nezakonite;
18.
je globoko zaskrbljen zaradi nenehnega povezovanja svetovne varnosti z varnostjo Združenih držav Amerike, ki ohranjajo svoje vojaške baze po vsem svetu in spodbujajo povečevanje vojaških izdatkov, ki so bili leta 2007 najvišji po drugi svetovni vojni; je zaskrbljen zaradi povečevanja vojaških dejavnosti, ki jih vodijo Združene države Amerike in katerim se je pridružila tudi EU, kot v primeru protiraketnega ščita, ki bo zgrajen na Češkem in na Poljskem; zahteva zaprtje tujih vojaških baz v obeh regijah;
19.
ponovno potrjuje svojo zavezanost ciljem in načelom Listine Združenih narodov; je odločen podpreti vsa prizadevanja za ubranitev suverenosti in enakosti vseh držav, spoštovanje ozemeljske celovitosti in politične neodvisnosti, izogibanje grožnjam in uporabi sile v mednarodnih odnosih, saj to ni v skladu s cilji in načeli Združenih narodov, ter nadaljnje reševanje sporov na miren način in v skladu z načeli pravičnosti in mednarodnim pravom;
20.
ponovno izraža podporo politični in sporazumni rešitvi kolumbijskega spora; podpira pomoč držav kot sta Francija in Venezuela pri izmenjavi talcev in zapornikov skupine FARC; obsoja vpliv organiziranega kriminala na državne oblasti ter napad kolumbijske vojske na ekvadorskem ozemlju proti skupini FARC, ki predstavlja kršitev suverenosti Ekvadorja in mednarodnega prava ter povzroča nesprejemljivo regionalno krizo;
21.
pozdravlja ustanovitev mednarodnega odbora proti nekaznovanosti v Gvatemali, saj predstavlja dragoceno priložnost, da ta država s podporo mednarodne skupnosti ponovno prične z demokratizacijo, oblikovanjem pravne države in zaščito človekovih pravic; ugotavlja, da je lahko mednarodni odbor proti nekaznovanosti v Gvatemali za vzor vsem državam, ki imajo težave z nekaznovanostjo; obžaluje, ker po petih mesecih od pričetka delovanja ni vidnih rezultatov preiskav zaradi oviranja določenih področij sodstva; poudarja, da mora EU podpreti odbor kot primer dvoregijskega institucionalnega sodelovanja;
22.
je zaskrbljen zaradi dejanskega stanja nekaterih volilnih sistemov v Latinski Ameriki, kot na primer v Salvadorju, ki ne zagotavljajo glasovanja glede na bivališče na podlagi realnih volilnih imenikov in verodostojnih volilnih kuponov; zahteva, naj EU preuči možnost homologacije novega volilnega zakona v Salvadorju in naj spremlja volilni proces v tej državi, da bi prispevala k zagotovitvi preglednih in pravičnih volitev leta 2009;
23.
obsoja resolucijo Vrhovnega sodišča v Salvadorju z dne 16. oktobra 2007 o neuporabnosti konvencije Mednarodne organizacije dela št. 87 o sindikalni svobodi; poziva Komisijo, naj zahteva uporabo te konvencije kot osnovnega pogoja za napredek pridružitvenega sporazuma EU-Srednja Amerika;
24.
odločno zavrača vse prisilne ukrepe, ki so enostranske narave in imajo učinek izven ozemlja države ter so v nasprotju z mednarodnim pravom in splošno sprejetimi predpisi o svobodni trgovini; meni, da tovrstna praksa močno ogroža večstranskost; opozarja na resolucijo A/RES/62/3 Generalne skupščine Združenih narodov in v njej izraženo nasprotovanje ekstrateritorialnim določbam iz zakona Helms-Burton;
25.
poziva k izpustitvi petih Kubancev, ki so že deset let zaprti v Združenih državah Amerike, potem ko so bili po pričevanjih Komisije Združenih narodov za človekove pravice arbitrarno aretirani; obsoja krute pogoje v zaporu in osamitev, v kateri živijo, medtem ko so jim onemogočeni obiski svojcev, kar je očitna kršitev človekovih pravic in samih zakonov Združenih držav Amerike;
26.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic Evropske unije ter vseh latinskoameriških in karibskih držav, predsedstvu petega vrhunskega srečanja Evropske unije ter latinskoameriških in karibskih držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, latinskoameriškemu in srednjeameriškemu parlamentu, andskemu parlamentu ter parlamentu Mercosur.
