Sarkozy: "Evropa ne sme ostati pasivna"
Institucije
2008-07-10 - 15:18
Francoski predsednik je predstavil program predsedovanja Francoski predsednik Nicolas Sarkozy je ob začetku polletnega predsedovanja Svetu EU v četrtek dopoldne Evropskemu parlamentu predstavil program vodenja Unije. V nastopu je tudi povedal, da je širitev EU nemogoča brez Lizbonske pogodbe. Parlament ima nalogo, da pomaga preseči trenutno krizo, Evropejcem pa je treba zagotoviti, da bo Evropa delovala za vse.
Štiri prednostne naloge, ki si jih je zastavila Francija, so energija in podnebne spremembe, priseljevanje, kmetijstvo ter varnost in obramba. Po mnenju Pariza so najbolj pereči izzivi, pred katerimi je trenutno Evropska unija, na področjih podnebnih sprememb, okolja, priseljevanja, hrane in zdravja ter gospodarskih in finančnih zadev.
Predsednik Sarkozy je na začetku svojega nastopa poudaril, da evropski državljani od Evrope pričakujejo skupne odgovore in EU bi morala ta pričakovanja izpolniti. Evropejci so zaskrbljeni ob globalizaciji in drugih procesih, zato jih je treba v zvezi s tem pomiriti.
Glede vprašanja ratifikacije Lizbonske pogodbe in irske referendumske zavrnitve je francoski predsednik odločno dejal:
"Sam podpiram Evropo, ki se upira paralizi delovanja. Resda smo soočeni s problemom institucij in ne smemo priganjati naših irskih prijateljev, toda obenem bo treba vedeti, na podlagi katere pogodbe bodo izvedene evropske volitve 2009 - to bo ali Lizbona ali Nica. Že 21. julija grem na Irsko, kjer bom poslušal argumente, se pogovarjal in poskušali bomo najti rešitve. Francosko predsedstvo bo predlagalo način izhoda in upam, da bomo našli odgovor bodisi do oktobra, bodisi do decembra. Ne bo pa nove medvladne konference in niti nove pogodbe. Evropa dveh hitrosti je lahko le skrajna rešitev."
V zvezi s širitvijo Unije je Sarkozy dejal, da Evropa rabi novo pogodbo prav zato, saj je pogodba iz Nice, ki je trenutno v veljavi, narejena za 27 članic. Brez lizbonske pogodbe ni širitve na Balkan in tisti, ki nasprotujejo pogodbi, se morajo zavedati, da ne morejo hkrati zagovarjati vstopa Hrvaške ali Srbije. Pogajanja se bodo sicer nadaljevala, toda ob tem ne sme biti nesporazuma: Unija na širitev ne bo pripravljena.
O prednostnih nalogah je predsedujoči Svetu EU dejal, da je sprejem energetsko-podnebnega svežnja nujnost, saj smo zadnja generacija, ki lahko prepreči katastrofo. Obenem pa se morajo, globalno gledano, dežele v razvoju v boju proti podnebnim spremembam zavedati, da ne morejo imeti enakih pravic kot Evropa, če ne bodo prevzele enakih dolžnosti. Prav tako bi bilo treba razvijati zamisel o evropski obrambi, ki pa nikakor ne pomeni konkurence zvezi NATO.
Glede priseljevanja je povedal, da je Francija ravnokar dokončno odprla svoj trg delovne sile za vse države članice, kar je dodaten razlog, da v Evropi ne more obstajati 27 različnih obravnavanj priseljencev. Politiko priseljevanja in azila je zato treba oblikovati na evropski ravni.
Skupna kmetijska politika ostaja po Sarkozyjevem mnenju nujnost. Svetovno prebivalstvo narašča, leta 2050 bo ljudi že 9 milijard in pridelave hrane ne gre zmanjševati. Ob tem je podal primer: "Na svetu zaradi lakote vsakih 30 sekund umre otrok. Je torej smiselno zahtevati zmanjšanje evropske kmetijske proizvodnje, če na svetu obstaja pomanjkanje osnovnih živil?"
Na koncu je francoski predsednik povedal, da bo na dnevni red francoskega vodenja Unije dodal še nekaj elementov, med drugim raziskave alzheimerjeve bolezni. Med predsedovanjem naj bi se v Franciji sestali strokovnjaki za to bolezen iz vseh članic EU in poskušali oblikovati podlago za skupne ukrepe za nove raziskave in boj na tem področju medicine.
Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso si je že pred časom zaželel "vrnitve Francije v Evropo" in je izrazil zadovoljstvo, da se je to tudi zgodilo, saj novi izzivi, kot so pomanjkanje fosilnih goriv ter podnebne spremembe, zahtevajo skupne odgovore: "Moramo reformirati svoja gospodarstva, povečati konkurenčnost, investirati v raziskave in izobraževanje. Smo prva trgovinska velesila sveta, rabimo pa pogum za spremembe, če želimo ubraniti to mesto."
Dodal je, da najrevnejše države sveta rabijo evropsko pomoč, to pa je priložnost za oblikovanje solidarnosti med kmetovalci Evrope in Afrike, kjer bosta skupna kmetijska politika in politika razvojne pomoči delovale vzajemno. Poudaril je, da je namen Lizbonske pogodbe povečati učinkovitost in demokratičnost Evrope, to, da še ne velja, pa ne more biti izgovor za zanemarjanje težav običajnih državljanov: "Govoriti moramo odkrito in povedati, kako stojijo stvari, ter obenem pokazati dokaze, da Evropa deluje in se osredotočiti na politike, ki jo približajo državljanom in vplivajo na njihov vsakdanjik."
Zavzel se je tudi za enotno politiko priseljevanja, ki bo upoštevala potrebe starajoče se Evrope, pomanjkanje določenih poklicev in spodbujala integracijo. Obenem pa bo treba kaznovati delodajalce, ki zaposlujejo ilegalne delavce, ne pa groziti njim, ki so že sicer v težkem socialnem položaju.
Barroso je zaključil z mislijo: "Prva naloga politikov je, da se soočijo s težavami in podvojijo svoja prizadevanja za njihovo rešitev. Skupaj lahko naredimo ogromno, če evropske institucije delujejo z roko v roki, imamo pravi recept za skupni uspeh, ki smo ga dolžni evropskim državljanom. Skupaj lahko najdemo konkretne rešitve za konkretne probleme."
Predstavniki političnih skupin
Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Francija je umestila predsedovanje v okvir politične pripravljenosti in to pripravljenost spričo vseh težav potrebujemo. Gre zlasti za najgloblja vprašanja, kar najbolje ponazarja irska zavrnitev. Gre za bojazni glede globalizacije, povečevanje cen, za socialne razsežnosti - to so veliki izzivi na področju podnebja, varnosti, imigracij. (...) Treba je delati na obrambi naših interesov, tudi promoviranju socialnega modela in evropske specifičnosti. Prav tako bo to potrebno, ko obravnavamo prioritete. Tu so vprašanja, kot so podnebje, migracije, varna prehrana, energetika - sprejeti odločitve do decembra celo za ceno, da zahtevamo enako tudi od mednarodnih partnerjev. (...) Evropska integracija je nekaj, kar je političnega značaja in zaupam predsedstvu, da nas bo spodbujalo in pokazalo potreben pogum."
Martin SCHULZ (PES, DE): "Omenili ste podnebne spremembe in Lizbonsko pogodbo. Da, če hočemo pokazati rezultate, moramo imeti orodja. Državljani zahtevajo več vpliva, toda vsakič, ko jim hočemo to dati, nam vzamejo orodje, s katerim bi jim to lahko dali. Obstajajo točke, kjer smo drugačnega mnenja. Omenili ste štiri prednostne naloge, pričakoval sem jih pet. Omenili ste socialno Evropo. Rekli ste, da je to naloga držav članic in to se mi zdi huda napaka. Jasno bom povedal: pričakujemo drugačen pristop. Socialna Evropa ne pomeni, da hočemo ustvariti nek evropski socialni urad. Ljudje so dolgo časa mislili, da je gospodarski napredek možen, 50 let smo delali na tem, da je gospodarski napredek pripeljal do rasti in več delovnih mest, a danes imajo ljudje ravno obraten občutek - da gospodarski napredek koristi le velikim podjetjem, koncernom, zavarovalnicam, bankam, ne pa njim. To je naloga EU: da Evropejcem povemo in pokažemo, da to pomaga tudi njim. (...) Vem, da ste pogumen mož, zato podprite tudi naše prioritete - podnebne spremembe in socialne pravice."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Irski NE je vaše dobro pripravljeno predsedovanje postavil v težaven položaj. Sveženj podnebnih sprememb je vsak dan bolj nujen, omejevanje DDV je kratkoročna rešitev. Potrebujemo nove reforme, na primer predlog komisarke Fischer-Boel, obenem pa ne pozabiti, da ljudi bolj skrbijo cene bencina in kruha, kot pa veliki cilji Unije: danes jim ne more nihče več reči kot nekdaj, da naj jedo potico. (...) Da zagotovimo varnost v okviru naših meja, moramo delovati tudi zunaj njih. Francija nam je dala človekove pravice, zdaj pa mora prevzeti vodilni položaj pri njihovi zaščiti."
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT): "Da državljane približamo Evropi, moramo dati Uniji svežo dušo glede na različne identitete in jezike ter krepiti skupne vrednote. Strasbourg je simbol miru in evropska zastava ob nacionalnih zastavah bi morala ta simbolizem prenesti na vse državljane. To je nekaj, kar nam v novi pogodbi še manjka. Ne moremo spoštovati pravic, če ne bomo spoštovali določenih nalog in obveznosti. Upam, da bo francosko predsedstvo med prioritete vključilo tudi evropsko listino o pravicah. Ne smemo biti talci teroristov nezakonitega trgovanja z otroki ali nasilja, a države morajo reševati probleme trgovanja z otroki. "
Daniel COHN-BENDIT (Zeleni/EFA, DE): "Vaša predanost ideji skupne Evrope je - če parafraziram - droga, od katere smo vsi odvisni. Če bi bili dovolj ambiciozni, potem ob sprejemanju energetsko-podnebnega svežnja ne bi pokleknili pred nemškim avtomobilističnim lobijem, ampak bi ga potrdili takega, kot je. Ne moremo klicati na pomoč mame, ker je cena goriva previsoka, hkrati pa bi lahko že 15 let proizvajali avtomobile, ki bi porabili le 2-3 litra na 100 kilometrov. Govorite o priseljevanju in zagotovite, da bo politika oblikovana skupaj s Parlamentom, v resnici pa smo zgradili hišo, kjer smo pozabili na vrata. Zato nam vanjo ljudje vstopajo skozi okna. Treba je zgraditi vrata, ki bodo vodila v Evropi, potem bomo videli, kaj s tistimi, ki skozi ta vrata prihajajo nezakonito. Evropa zavrača vsako leto 10.000 študentov, ki jih je sama izobrazila!"
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): " Dve značilnosti francoskega predsedstva. Po eni strani so tu prednosti, na primer, da ne rečejo, da je v Evropi vse najboljše in da mora nadaljevati po tej poti, ko pa vse več ljudi meni, da ne gre dobro. Po drugi strani pa slabosti: kakšen je vaš sklep, ko gre za krizo legitimnosti, s katero se sooča Unija. Pravite, da razumete nelagodje, hkrati pa izvajate pritisk na Irce. Edino kar so storili je to, da so glasno, po Francozih in Nizozemcih, povedali, kako je v Evropi. Kritizirali ste način delovanja ECB, hkrati pa se nikoli ne zavzemate za spremembo njenega statuta. Govorite, da delate v prid naših vrednot, hkrati pa je tu direktiva o vračanju, ki jo obsojajo vse organizacije za človekove pravice. Pravite, da vam ni pri srcu prispodoba poljskega vodovodarja, tudi meni ni. Potrebno se je zavzeti za enakost, pravno enakost. Po sodišču na primer za enako delo na istem gradbišču bo delavec iz ene članice plačan polovico manj kot na primer nemški."
Philippe DE VILLIERS (IND/DEM, FR): "Ljudje mora se v vsakodnevnem življenju soočati s posledicami politike iz Bruslja, Frankfurta in Francije. Kupna moč se manjša, kratijo se jim svoboščine, vedno bolj so obdavčeni, prizadene pa jih tudi priseljevanje. Rekli ste, da temu ne morete pomagati in da to obžalujete. Skrajni čas je, da ukrepamo, da besede prevedemo v dejanja. (...) Vedno znova se pritožujete nad posledicami tega, kar v bistvu vsak dan podpirate. Gre za razlastitev držav, kjer so samo bankirji in sodniki tisti, ki odločajo. Vaše predsedovanje je edinstvena priložnost za to, da evropsko pot spet spravimo na pot demokracije. Ni ljudstvo tisto, ki se mora spraviti z Brusljem, Bruselj se mora spraviti z ljudmi!"
Jean-Marie LE PEN (samostojni poslanci, FR): "Izkazali ste se kot zagnan Evropejec, ustavo ki so jo Francozi leta 2005 zavrnili skupaj z Nizozemci, sedaj pa mislite drugače pri irski zavrnitvi. Že leta 1957 smo glasovali proti rimski pogodbi, ko so takrat ustvarjali ta babilonski stolp. Že od samega začetka temu nasprotujem. Pravijo, da globalizacija povzroča temeljite spremembe in da se je treba prilagoditi, vsi pa se tudi naslanjajo na patriotizem. Ko so ljudje demoralizirani pred projektom, ki ne deluje in ko istočasno prihaja do valov priseljevanja, ki tudi imajo pomembne posledice, prihaja do izgube suverenosti, identitete, kulture. Ni rasti, zaposlitev, ni blagostanja."
20080709IPR33856
SL
1
PHOTO
20080704PHT33467.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
