CIA v nekaterih primerih "neposredno odgovorna" za nezakonite dejavnosti v Evropi, meni parlament
Pravosodje in notranje zadeve
2006-07-09 - 09:02
CIA naj bi v nekaterih primerih kršila evropsko zakonodajo
Vmesno poročilo začasnega odbora za raziskavo domnevne uporabe evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA navaja, da naj bi bila ameriška obveščevalna agencija v nekaterih primerih neposredno odgovorna za "nezakonita pridržanja, premestitve, ugrabitve in zadrževanje osumljenih teroristov". Besedilo je kritično tudi do vlad določenih članic EU, ki naj bi pri tem početju sodelovale. Odbor bo delo nadaljeval do konca mandata, še šest mesecev.
Poslanci so poročilo sprejeli s 389 glasovi za, 137 proti in 55 vzdržanimi glasovi . Parlament v poročilu navaja, da je CIA "neposredno odgovorna" za "nezakonita prijetja, premestitve, ugrabitve in pridržanja oseb, osumljenih terorizma, na ozemlju držav članic ter držav pristopnic in kandidatk," kar vse po mednarodnem pravu predstavlja kršitev temeljnih človekovih pravic. Parlament ugotavlja, da je CIA z letali "navideznih družb" nezakonito prepeljala osumljence v države, ki se med zaslišanji poslužujejo mučenja. Poslanci zato zahtevajo "jasno prepoved" nezakonitih pridržanj v mednarodnem pravu. Države članice EU pa bi "lahko tudi odgovarjale" za kršitve Evropske konvencije o človekovih pravicah. Procesno pravo Sodišča Evropskih skupnosti namreč predvideva obveznost držav članic, da preprečijo kršitve človekovih pravic na svojem ozemlju. Parlament zato poudarja, da imajo članice obveznost izvajanja preiskav za preverjanje, "ali so same ali tretje države, z nujnim neposrednim ali posrednim sodelovanjem, uporabljale njihovo ozemlje in zračni prostor pri kršenju človekovih pravic". Odgovornost evropskih vlad Poslanci menijo, da je "nemogoče, da nekatere evropske vlade niso vedele za dejavnosti, povezane z izvajanjem izrednih izročitev na njihovem ozemlju". Kot primere poročilo navaja: - ugrabitev egiptovskega državljana Abuja Omarja v Milanu; - ugrabitev in prevoz šestih bosanskih državljanov in/ali državljanov alžirskega rodu v Guantanamo; - izgon dveh egiptovskih državljanov, Mohameda Al Zarija in Ahmeda Agize, s Švedske in njihovo izročitev agentom CIE; - ugrabitev nemškega državljana Khalida El-Masrija, ki je bil leta 2004 več kot štiri mesece nezakonito pridržan v Afganistanu. Ob tem obsoja nepripravljenost organov Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, da potrdijo, da je bil El-Masri, preden so ga agenti CIE izročili Afganistanu, verjetno pridržan v Skopju. Vlade so predmet kritike tudi zato, ker se pri izročitvah pogosto sklicujejo na "diplomatska zagotovila" , ki so po mnenju parlamenta, če zahtevajo izjemo od pravila, tiho priznanje obstoja uporabe mučenja v tretjih državah, in so zato v nasprotju z odgovornostmi EU. Poleg tega meni, da je izredna izročitev državam, kjer je mučenje običajno, kršitev načela neizročanja iz člena 3 konvencije ZN proti mučenju. Poslanci dodajajo, da so se seznanili s prispevki koordinatorja EU za boj proti terorizmu De Vriesa in visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko Solane, ki sta izjavila, da nista vedela za kršenja nacionalnega, evropskega ali mednarodnega prava s strani držav članic, ki so sodelovale z obveščevalno službo CIA, ter hkrati poudarila, da jima zakonodaja EU ne podeljuje pooblastil, na podlagi katerih bi lahko od držav članic zahtevala podatke, povezane s to temo. Ukrepanje na ravni EU Poročilo ugotavlja, da so pravila, ki urejajo delovanje tajnih služb, v več državah članicah Unije "neprimerna", kar pomeni, da je treba zagotoviti učinkovitejši nadzor, zlasti kar zadeva delovanje tujih tajnih služb na njihovem ozemlju. Parlament meni, da je treba pravila sodelovanja vpeljati na ravni EU, pri čemer dodaja, da sodelovanja članicami in zaveznicami ne bi smeli "zamenjati za odpoved suverenosti nad evropskim ozemljem in zračnim prostorom". Poslanci menijo, da je bila s poleti CIE "večkrat kršena" Chicaška konvencija o mednarodnem civilnem letalstvu, pri čemer nobena država članica, država pristopnica ali država kandidatka ni sprejela postopkov, s katerimi bi preverili, ali se civilna letala ne uporabljajo za namene, ki niso v skladu z mednarodno priznanimi standardi o človekovih pravicah. Komisijo parlament še poziva, naj uskladi zakonodajo s področja letalstva, saj je "evropska zakonodaja o enotnem evropskem zračnem prostoru, uporabi, nadzoru in upravljanju nacionalnih zračnih prostorov in letališč držav članic in evropskih letalskih prevoznikov popolnoma neprimerna". Doslej brez dokazov o tajnih zaporih v Evropi Poslanci so sprejeli dopolnilo, ki ga je predlagala Evropska ljudska stranka, s katerim parlament "opozarja, da ni začasni odbor pri svojem delu do sedaj odkril še nobenih dokazov o obstoju tajnih zaporov v EU, vendar poudarja, da se bo začasni odbor v prihodnjih mesecih še bolj osredotočil na to temo". Prihodnje delo odbora Začasni odbor bo delo nadaljeval do izteka svojega 12 mesečnega mandata. V tem obdobju naj bi na zaslišanje med drugim povabil generalnega sekretarja zveze NATO, ki naj bi pojasnil morebitno vpletenost sil KFOR in SFOR v primere nezakonitega pridržanja šestih bosanskih državljanov, ki so še vedno zaprti v Guantanamu. Parlament ponavlja poziv za ukinitev zapora Guantanamo in države članice poziva, da zavzamejo bolj odločno stališče glede zaprtja centra za pridržanje ter dejavnejšo vlogo pri iskanju rešitev za zapornike, proti katerim ne bodo sproženi pravni postopki in ki se ne morejo vrniti v državo izvora.
20060706STO09670
SL
1
PHOTO
20060706PHT09657.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
