Pogovor z evropskim poslancem Borutom Pahorjem
Institucije
Slovenija
2008-05-08 - 17:13
Borut Pahor (PES)
Poslanec Borut Pahor je bil v Evropski parlament izvoljen na listi Socialnih demokratov in je vključen v politično skupino Stranke evropskih socialdemokratov. Je podpredsednik delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU - Hrvaška ter polnopravni član odbora za proračunski nadzor in odbora za ustavne zadeve. V odboru za zunanje zadeve deluje kot nadomestni član.
Gospod Pahor, junija bodo minila štiri leta od evropskih volitev, po katerih ste prišli v Parlament. Kakšna pričakovanja ste imeli takrat glede funkcije evropskega poslanca in kakšno se vam zdi vaše delo danes?
Bilo je prijetno presenečenje in je dobra izkušnja. Hvaležen sem ljudem, ki so se odločili, da mi s preferenčnim glasom omogočijo članstvo v Evropskem parlamentu. Iz Bruslja je pogled na slovenske, pa tudi na evropske razmere seveda drugačen kot iz Slovenije: imaš drugačno videnje tega, kaj je pomembno in kaj ni. Ugotavljaš lahko, ali so glavni intelektualni, duhovni, politični, miselni tokovi v Evropi taki, kot so pri nas, ali gredo pri nas v nasprotno smer. Izkušnja je tudi pripomogla, da smo v sodelovanju z vodilnimi ljudmi evropske socialne demokracije izredno hitro in pospešeno modernizirali našo stranko doma. Tukaj je bil prostor navdiha za marsikatero stvar.
Ste član odbora za ustavne zadeve. Ali je Lizbonska pogodba v primerjavi z neuspelim poskusom Ustave za Evropo zadosten temelj za nadaljnji razvoj Unije?
Boljše to kot nič. Bil sem velik zagovornik ustavne pogodbe, vendar ta ni bila mogoča. Odločitev za kompromise, za umik nekaj določil, spornih za tiste države, ki so imele pomisleke do ustavne pogodbe, je verjetno rezultat stvarnih okoliščin. Evropa se je leta 2004 razširila za deset novih članic in ta čas prebavljanja je očitno zahtevnejši, kot se je zdelo na začetku. Ne gre samo za to, da so se nove članice morale navaditi na Unijo, ampak se je morala tudi prejšnja, večinoma zahodnoevropska skupnost navaditi na nove članice. Še vedno pa ostaja bolj skupen trg, v katerem so zagotovljene štiri svoboščine, kot pa močna politična unija. Verjamem, da to enkrat bo, vendar je za to očitno potreben čas. Mislim, da je z EU tako kot s pubertetnikom. Rad bi hitro odrasel in se osamosvojil, si ustvaril svoje življenje, a čas ima svoje zakonitosti in ga ni mogoče prehitevati.
Ste tudi podpredsednik delegacije pri skupnem parlamentarnem odboru EU - Hrvaška. Kakšna je vloga Parlamenta v tem konkretnem širitvenem procesu?
Ni odločilna, je pa pomembna, ker navadno deluje kot spodbujevalec tega procesa. Za nas je vstop Hrvaške v EU koristna stvar, o tem ni dvoma. Tisto, kar ni koristno in kar škoduje dvostranskim odnosom, so enostranska ravnanja naše južne sosede. Sam čutim dolžnost, da na to tukaj opozorim, ker mislim, da je to v nasprotju z duhom, ki preveva to hišo in celotno Unijo.
Dostikrat so moji kolegi do tega ravnodušni, češ da gre za urejanje dvostranskih odnosov na evropski ravni, kar se jim zdi na nek način izsiljevanje. Postanejo pa pozorni, ko gre Hrvaška čez meje dobrega okusa, oziroma razumnega ravnanja. To se je zgodilo v primeru ekološko-ribolovne cone in naša trmoglavost, da mora Hrvaška izbrati Evropo ali ERC, je obrodila sadove. Je pa zato dobila veliko nagrado v obliki določila v poročilu Hannesa Swobode, da naj EU do leta 2009 v vsakem primeru zaključi pogajanja s Hrvaško. To me jezi, zato ker gre za precedens. Nobeno vmesno poročilo o napredku za državo kandidatko doslej ni imelo tako dobrohotnega stališča do pogajanj, kot ga je uspel Parlament doseči v primeru Hrvaške. Posledično se lahko zgodi, da bo Zagreb nadaljeval s politiko enostranskih ravnanj, kar je za nas nesprejemljivo. Slovenska politika bo zato morala preučiti možnosti, kako se zoperstaviti takemu ravnanju, da ne bi zastrupljala odnosov med državama.
Slovensko predsedovanje Svetu EU je zdaj že v zadnji tretjini. Kako bi ga ocenili vi in kaj menijo vaši kolegi iz drugih držav članic?
Pozitivna ocena. Nismo dali neke strašne dodane vrednosti temu predsedovanju, nismo pa tudi storili neke velike napake. Mislim, da je bilo modro, ker nismo vzbujali prevelikih pričakovanj, ki jih ne bi mogli izpolniti. Najbolj zapleteno politično vprašanje, priznanje Kosova, smo relativno dobro izpeljali. Posledice bodo sicer še prišle za nami, ampak v danih okoliščinah se zdi, da je bilo to največ, kar smo lahko takrat storili. Sicer pa smo se zavedali, da predsedujemo v času med nemškim in francoskim predsedovanjem ter da je naša naloga v bistvu servisirati potrebe evropske politike med tema dvema glavnima mandatoma. Mislim, da je to delo dobro opravljeno.
Čez dobro leto bodo spet evropske volitve - boste kandidirali?
V življenju sta gotovi samo dve stvari: smrt in davki, pa še za smrt nisem več prepričan glede na razvoj medicine. Nič ne vem, kaj se bo dogajalo. Pustimo se presenetiti. Življenje me je navadilo, da je polno presenečenj. Lani sem imel druge osebne načrte, pa sta potem pretehtali odgovornost do stranke in sprememba teh načrtov. Ostal sem v parlamentarni politiki in zato si nič ne upam reči, kaj se bo zgodilo v prihodnje.
20080115IPR18593 EP: Borut Pahor Spletna stran Boruta Pahorja
SL
1
PHOTO
20080506PHT28326.jpg
SL
2
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=pahor&partNumber=1&language=SL&id=28312
SL
3
LINK
http://www.borutpahor.si/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
