P6_TA(2007)0486
Izboljšanje učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v EU: zaplemba bančnih računov
A6-0371/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2007 o Zeleni knjigi o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov ( 2007/2026(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Zelene knjige o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov ( KOM(2006)0618 ),
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0371/2007 ),
A.
ker je bil na področju brezgotovinskega plačevanja in čezmejnega plačilnega prometa dosežen velik napredek, ukrepi pa se bodo nadaljevali v okviru SEPA (Single Euro Payments Area- Enotno evropsko plačilno območje),
B.
ker imajo dejansko skoraj vse države članice predpise o izvajanju ukrepov v zvezi z izvrševanjem sodnih odločb, ki se lahko zaradi različnih pravnih sistemov in postopkovnih zahtev v celotno EU prenesejo le z zapletenim in dolgotrajnim postopkom ter ki omogočajo dolžniku, da svoj denar prenese na tuje račune,
C.
ker bi enotni evropski postopek za čezmejne primere koristil tistim, se pravdajo v številnih državah, ter bančnim ustanovam, ki bodo prejemale odredbe iz različnih držav članic,
D.
ker mora upnik imeti možnost, da dolžniku prepreči, da prenese denar hitro in morebiti večkrat na tuje račune,
1.
pozdravlja pobudo Komisije v Zeleni knjigi v zvezi z uvedbo čezmejnega evropskega postopka za zamrznitev bančnih računov;
2.
poziva, da se v okviru nadaljnjih študij opredeli tudi statistične podatke o dejanskem obsegu izogibanja izvršilnih ukrepov proti dolžnikom, da bi lahko bolje ovrednotili smiselnost predlaganih ukrepov;
3.
poziva k uvedbi enotnega evropskega sistema, ki bo neodvisen od obstoječih nacionalnih pravil o izvršbi v državah članicah in katera bo dopolnjeval;
4.
meni, da je skladen, enostaven in samostojen evropski postopek za zaplembo bančnih računov, za katerega veljajo strogi postopkovni zaščitni ukrepi, bolj priporočljiv kakor uskladitev zakonodaje držav članic;
5.
poudarja, da bi se moral ta postopek uporabljati le za čezmejne primere;
6.
poudarja, da je treba urediti le zaplembo in začasno zamrznitev bančnih računov, nikakor pa ne poravnanja terjatev upnika;
7.
meni, da je treba kakor pravno podlago za takšen postopek upoštevati člen 65(c) Pogodbe ES;
8.
opozarja, da mora biti uvedba takšnega postopka mogoča že pred začetkom postopka o glavni stvari;
9.
opozarja, da gre le za skrajšani postopek, pri katerem mora upnik sodišče prepričati, da ima zoper dolžnika upravičen zahtevek, ter dokazati nujnost in ogroženost njegovih pravic;
10.
meni, da morajo nalogi do naknadnega sodnega naloga iz države članice, v kateri je račun odprt, omogočiti zamrznitev računov, ne pa prenosa sredstev, kar bi razrešilo tudi vprašanje prednosti zahtevka; meni, da vrednosti premoženja, ki presegajo znesek denarnih zahtevkov, vključno s stroški, ne smejo biti zamrznjene;
11.
meni, da mora biti nalog utemeljen, na primer, da obstaja nevarnost izginotja premoženja; opozarja, da je treba zagotoviti, da se z nalogi ne zajame več računov, kakor je potrebno;
12.
meni, da je treba najti ravnotežje med pravico upnikov do izterjave dolgov in zagotovitve ustrezne zaščite tožene stranke,
13.
meni, da je treba v primeru neutemeljene zaplembe upoštevati upnikovo odgovornost za nastalo škodo dolžnika;
14.
meni, da je treba zagotoviti zadostne informacije za identifikacijo računa, tudi če morajo banke zato izvesti poizvedbo glede imena in naslova, kar morajo storiti vestno;
15.
meni, da je treba preučiti vprašanje povračila bančnih stroškov, ki nastanejo pri zamrznitvi bančnega računa;
16.
se strinja z obveznostjo, da mora upnik v določenem roku začeti pravni postopek o glavni stvari;
17.
meni, da bi bilo treba dovoliti podaljšanje v primeru še nezaključenih sodnih postopkov ob pogoju, da so postopki vodeni z ustrezno skrbnostjo;
18.
meni, da je treba omejiti zaplembo zneskov na bančnih računih, da se prepreči prevelika zaščita upnika in da je dolžnik zaščiten;
19.
posebej poudarja potrebo po varstvu dolžnika v smislu, da se prepreči neupravičeno škodovanje njegovemu dobremu imenu in se mu zagotovi osnovni eksistenčni minimum v smislu zadostnih sredstev za preživljanje;
20.
meni, da je treba kakor ukrep zlasti v zvezi z varstvom dolžnika in preprečevanjem zlorab s strani upnika, dokler ne obstaja pravnomočen nalog, predvideti jamstvo upnika, katerega višina se mora določiti na podlagi zneska, ki ga je treba zavarovati;
21.
zavrača uvedbo enotnih evropskih zneskov, izvzetih iz izvršbe, in meni, da je ustrezno dolžniku priznati pravico, da uveljavlja dejanske nacionalne zneske, izvzete iz izvršbe;
22.
zagovarja pravico dolžnika, da lahko uporabi pravna sredstva in z jamstvom ustavi zaplembo; zlasti v primeru ugovora ali zahteve za razglasitev ničnosti naloga za zaplembo se tožene stranke glede načel in trajanja postopka ne sme obravnavati manj ugodno;
23.
meni, da je treba pred zaplembo zavarovati zlasti imenske račune; meni, da bi morala biti omogočena zaplemba skupnih računov, zanjo pa bi veljala ustrezna jamstva in zaščitni ukrepi v zvezi s pravicami tretjih strani, ki niso dolžnik;
24.
poudarja, da je treba v zvezi z vročitvijo naloga za zaplembo zagotoviti oblikovanje enotnih standardov (npr. uporaba standardnih obrazcev) za komunikacijo med sodišči in bankami v Evropski uniji;
25.
meni, da je treba naloge za zaplembo prenesti tako, da se zagotovi vročitev naloga banki na dan po prenosu in jih obdelati jih v 24 urah po identifikaciji računa; banka mora pristojni organ in upnika uradno obvestiti o tem, ali je bil določen znesek zavarovan; banka mora uradno obvestiti tudi dolžnika o začetku veljavnosti naloga za zaplembo; zaželena so standardizirana formalna obvestila, ki naj so na voljo v vseh jezikih Evropske unije s čimer se i odstrani ali zmanjša potrebo po posebnem prevajanju;
26.
meni, da je treba za izvedbo zgoraj navedenega oblikovati ustrezen pravni akt, po možnosti v obliki uredbe;
27.
poziva Komisijo, da pojasni odprta in delno zapletena vprašanja pred predložitvijo predloga s temeljito in obsežno študijo ter izvede zlasti oceno učinka;
28.
naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
