Pregled dogodkov - Strasbourg, 12. - 15. 12. 2005
2005-12-08 - 16:54
Zadnje plenarno zasedanje Evropskega parlamenta v letu 2005, ki bo od ponedeljka 12. do četrtka, 15. decembra v Strasbourgu, bo potekalo v znamenju aktualnih dogodkov: potrditev proračuna Unije za leto 2006, priprave na Evropski svet, razprava o domnevnih skrivnih zaporih ameriške obveščevalne agencije CIA na evropskih tleh in podelitev nagrade Saharov za svobodo misli za letošnje leto.
V ponedeljek bo na dnevnem redu med drugim razprava o dveh priporočilih s področja varovanja okolja, ki obravnavata novo direktivo o baterijah in akumulatorjih ter direktivo o učinkoviti rabi energije. Poslanci bodo razpravljali še o konsolidirani davčni osnovi za podjetja ter evropskem letu enakih možnosti za vse.
Torkovo dopoldne bo namenjeno proračunu Evropske Unije za leto 2006 , popoldne pa bo na vrsti izmenjava mnenj o predlogu direktive o shranjevanju telekomunikacijskih podatkov . V večernih urah bodo poslanci obravnavali predlog novega sistema cestninjenja za tovornjake ter poročila o pravicah oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prometu, o potrošnikih v novih državah članicah ter o državni pomoči kot orodju regionalnega razvoja.
Osrednji dogodek sredinega dnevnega reda bo podelitev Nagrade Saharov za svobodo misli za leto 2005. Trije dobitniki bodo imeli po podelitvi skupno tiskovno konferenco s predsednikom parlamenta Josepom Borrellom. Popoldanski del zasedanja bo v znamenju razprave o domnevnih tajnih zaporih in skrivnih poletih ameriške obveščevalne agencije CIA v Evropi ter o napredku pri pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.
V četrtek bo poleg glasovanj na dnevnem redu še razprava o stanju človekovih pravic po svetu.
20051129BRI03042
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Nagrada Saharov za svobodo misli za leto 2005
2005-12-08 - 16:54
Osrednji dogodek decembrskega plenarnega zasedanja v Strasbourgu bo podelitev nagrade Saharov za svobodo misli trem letošnjim nagrajencem. Nagrajenci so:
- DAME V BELEM, skupina žensk, ki se borijo za pravice kubanskih političnih zapornikov z mirnimi protesti, oblečene v belo kot simbol miru in nedolžnosti njihovih mož;
- HAUWA IBRAHIM, prva ženska odvetnica iz severne Nigerije, ki brani ženske obtožene prešuštva in mlade, obsojene na kamenjanje v skladu s šeriatskim pravom;
- NOVINARJI BREZ MEJA, organizacija novinarjev, ki se zavzema za svobodo tiska po vsem svetu.
Podelitev nagrade bo v sredo, 14. decembra opoldne . Po slovesnosti (predvidoma ob 13. uri ) bodo imeli nagrajenci in predsednik Evropskega parlamenta skupno tiskovno konferenco v tiskovnem središču ( LOW, N -1/201 ). Program sicer predvideva prihod nagrajencev v Strasbourg v torek, 13. decembra , ko se bodo zvečer srečali s predstavniki petih političnih skupin (ALDE/ADLE, UEN, PES, Zeleni/EFA, EPP-ED). Dopoldne bo od 10. do 11:30 ure možnost za intervjuje z nagrajenci v prostoru Les Tulipes, ob plenarni dvorani.
Evropski parlament podeljuje nagrado Saharov za svobodo misli od leta 1988. Namenjena je posameznikom in organizacijam, ki pomembno prispevajo k uveljavljanju človekovih pravic v svoji državi. Imenuje se po sovjetskem disidentu Andreju Saharovu in pomeni priznanje ljudem, ki se borijo proti zatiranju ter krivicam. Vrednost nagrade je 50.000 evrov.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Priprave na Evropski svet
2005-12-08 - 16:54
Britanski minister za evropske zadeve Douglas Alexander bo poslancem Evropskega parlamenta v sredo, dan pred začetkom vrha voditeljev držav ali vlad Evropske unije, predstavil glavne teme Evropskega sveta, ki bo potekal v četrtek 15. in petek 16. decembra v Bruslju. Osrednja točka dnevnega reda vrha bo nedvomno predlog finančne perspektive Unije za obdobje 2007-2013, ki ga je britansko predsedstvo predstavilo 5. decembra. Predlog predvideva znižanje odobrenih plačil v sedemletnem proračunskem obdobju z 871 milijard evrov (kot je predlagalo prejšnje, luksemburško predsedstvo) na 847 milijard evrov , oziroma 1,03 odstotka BNP.
Kar nekaj držav članic je predlog kmalu po objavi označilo za neustreznega, saj med drugim predvideva zmanjšanje sredstev za infrastrukturne in okoljevarstvene projekte v novih članicah, pri čemer pa bi se finančni delež države članice znižal s sedanjih 20 na 15 odstotkov vrednosti projektov. Svoje nestrinjanje je izrazil tudi predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso, ki je dejal, da je predlog "nesprejemljiv in preprosto ni realističen. To je predlog proračuna za mini Evropo ".
Predsednik Evropskega parlamenta Josep Borrel ima podobno mnenje: "Britanski predlogi za prihodnji proračun Evropske unije so, na mojo veliko žalost, zelo daleč od ambicioznega in realističnega stališča, ki ga je na plenarnem zasedanju sprejel parlament. Komisija je predlog označila za nesprejemljiv in s tem mnenjem se strinjam. Kar je nesprejemljivo, ne more biti sprejeto." Evropski svet 15.-16. december 2005
SL
1
LINK
http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?id=668&lang=SL&mode=g
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Skrivni zapori in tajni poleti ameriške obveščevalne službe CIA
2005-12-08 - 16:54
Izjavi Sveta EU in Komisije Predstavniki Komisije in britanskega predsedstva Sveta EU bodo parlamentu v sredo predstavili informacijo o domnevnih skrivnih zaporih za osumljene teroriste na ozemlju držav članic EU in skrivnih letalskih poletih, ki naj bi jih vodila ter izvajala ameriška obveščevalna agencija CIA.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Shranjevanje telekomunikacijskih podatkov
2005-12-08 - 16:54
Parlament bo v torek v prvem branju v postopku soodločanja obravnaval predlog direktive, ki naj bi poenostavila sodelovanje držav članic pri izvajanju kazenskih postopkov in sicer z uskladitvijo zakonodaje o shranjevanju podatkov, ki jih obdelujejo ponudniki telekomunikacijskih storitev. Gre za podatke o telefonskem prometu v mobilnih in stacionarnih omrežjih, kratkih tekstovnih poročilih in uporabi medmrežja, ne o sami vsebini pogovorov ali sporočil. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Alexander Nuno Alvaro (ALDE, DE) iz odbora za državljanske svoboščine, predlaga več dopolnil k predlogu Komisije, s katerimi naj bi omejili uporabo zbranih podatkov in zagotovili zasebnost uporabnikov storitev. Poslanci se strinjajo, da je zbiranje podatkov nujno za odkrivanje, preiskavo in pregon kaznivih dejanj, vendar le v primerih posebnih oblik kriminala, kot sta terorizem in organizirani kriminal, ne pa na splošno za preprečevanje vseh vrst kriminala". V odboru menijo, da je opredelitev »preprečevanje zločina« sama po sebi preširoka in bi lahko omogočala zlorabe. Predlagajo tudi, da v direktivi ne bi bilo tistega dela predloga Komisije, ki bi državam omogočal shranjevanje podatkov v »ostale, s tem povezane namene«.
Odbor predlaga, da bi morali ponudniki storitev hraniti podatke najmanj 6 in največ 12 mesecev. Zagovarja tudi uvedbo »učinkovitih, sorazmernih in odvračajočih« kazni za podjetja, ki podatkov ne bi shranjevala ali bi jih zlorabila. Dostop do shranjenih podatkov bi imele samo sodne oblasti držav članic, tretje države (na primer ZDA) pa bi lahko dobile podatke le na podlagi mednarodnih sporazumov. Tudi preiskovalni organi bi lahko pridobili konkretne podatke le z dovoljenjem sodnih oblasti, medtem ko bi po predlogu Komisije in Sveta EU to pravico imeli tisti pristojni organi, ki bi jih pooblastile države članice. Poslanci še vztrajajo, da bi bil dostop do podatkov omogočen le za točno določene namene in dovoljenje dano za vsak posamičen primer posebej. To bi pomenilo, da bi oblasti morale ponudnike telekomunikacijskih storitev vsakič zaprositi za podatke o konkretnih osumljencih in ne bi imele dostopa do celotne baze podatkov, kot zagovarja Svet EU.
Kar se tiče same vrste podatkov, se poslanci strinjajo, da bi morali shranjevati podatke o opravljenih klicih, kratkih sporočilih in uporabi medmrežja, medtem ko naj bi se o morebitnem shranjevanju podatkov o neuspelih klicih odločile države članice same. Težava se pojavi, ker ponudniki storitev ne beležijo neuspelih klicev, saj jih tudi ne obračunavajo, uvedba nove tehnologije v tovrstne namene pa bi povzročila visoke dodatne stroške.
Poslanci menijo, da bi morale države članice telekomunikacijskim podjetjem v celoti povrniti vse stroške zbiranja, shranjevanja in posredovanja podatkov, vključno z investicijskimi in obratovalnimi stroški. Svet EU temu nasprotuje, Komisija pa je predlagala samo povračilo »prikazanih dodatnih stroškov«.
Svet EU se strinja s parlamentom, da bi sporazum o prvem branju predloga instituciji dosegli še letos. Irska in Slovaška sta izrazili zadržke do skupnega stališča, ob tem da irska vlada namerava sprožiti postopek pred Sodiščem Evropskih skupnosti, če bi parlament podprl predlog, saj gre po njenem mnenju za zadevo, ki je v pristojnosti držav članic in ne Unije. Dokument: A6-0365/2005 Poročilo: Alexander Nuno Alvaro - Hramba podatkov, obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javnih elektronskih komunikacijskih storitev
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0365&F_REF_A=A6-0365%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=365&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Evropski plačilni nalog
2005-12-08 - 16:54
Evropski poslanci bodo v torek med drugim glasovali o predlogu uredbe o osnovanju evropskega postopka za plačilni postopek (evropski plačilni nalog), s čimer naj bi se poenostavile čezmejne izterjave in plačila znotraj EU. Poročilo Arlene McCarthy (PSE, GB) iz odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov podpira predlog Komisije za oblikovanje sistema za izterjavo plačil, ki bi bil enostavnejši in cenejši, kot so trenutni nacionalni sistemi. Evropski plačilni nalog bi državljanom in podjetjem omogočil izterjavo plačil, med drugim tudi za neplačane račune za nakupe prek spleta ali po pošti, skozi usklajen in enostaven sistem na celotnem območju EU.
Trenutno imajo lahko podjetja zaradi različnih pravnih postopkov precejšne nepredvidene stroške pri izterjavi plačil. Z uvedbo evropskega plačilnega naloga bi največ pridobila mala podjetja. Odbor tako predlaga dopolnilo, ki bi omogočalo uporabo evropskega plačilnega naloga tudi v primerih transakcij znotraj držav, če bi uporabniki menili, da je enostavnejši od drugih postopkov, ki so na razpolago.
Poslanci predlagajo, da bi imele države članice možnost uporabe evropskega plačilnega naloga vzporedno s svojimi sistemi in tudi uporabo v notranjem poslovanju. Od Komisije še zahtevajo, da po petih letih od začetka veljavnosti uredbe opravi stroškovno analizo sistema, ki pa ne bi veljal v primerih, ko je izterjava pravno sporna. Dokument: A6-0240/2005 Poročilo: Arlene McCARTHY - Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o osnovanju evropskega postopka za plačilni postopek
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?LEVEL=2&PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=%&LEG_ID=6&AUTHOR_ID=2173&NAV=S
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračun Evropske unije za leto 2006
2005-12-08 - 16:54
Evropski parlament in Svet EU sta po dolgih pogajanjih in dveh srečanjih v spravnem odboru dosegla soglasje o proračunu za prihodnje leto. Predlog predvideva višino plačil na 1,01 odstotka BNP in posebno finančno ureditev za zunanje aktivnosti Unije. Obveznosti za leto 2006 naj bi znašale 111 milijard in 969 milijonov evrov oziroma 1,01 odstotka bruto nacionalnega prihodka Evropske unije. Poslanec Gianni PITTELLA (PES, IT), ki je glavni poročevalec parlamenta za proračun 2006, je poudaril, da je "sporazum pomemben v luči pogovorov o prihodnji finančni perspektivi, saj je višina plačil za leto 2006 višja od luksemburškega predloga za leta v obdobju 2007-2013" . Če namreč finančna perspektiva ne bo sprejeta, bo proračun za leto 2006 postal osnova za izračun prihodnjih letnih proračunov. Glede na letošnje leto je raven plačil višja, saj za leto 2005 znaša 1 odstotek BNP.
Kmetijstvo
Ker ima glede neposrednih plačil v skupni kmetijski politiki zadnjo besedo Svet EU, je parlamentarni odbor za proračun lahko samo izrazil obžalovanje zaradi znižanja sredstev na postavki v celem, vendar ob tem podpira odločitev, da bo za program "hrana za revne" namenjenih več sredstev.
Strukturne politike
Evropska komisija je za prihodnje leto znižala napovedi na tej postavki, zato sta se tudi parlament in Svet sporazumela, da ne bosta zvišala plačil, saj je bilo črpanje strukturnih sredstev v novih članicah manj učinkovito od predvidenega. Obe instituciji se strinjata, da bo, tako kot leta 2005, med letom dovoljeno poiskati dodatna sredstva, če bo predvidenega denarja predčasno zmanjkalo.
Notranje politike
Svet je sprejel pobudo parlamenta o dodatnih 100 milijonih evrov sredstev za programe, ki so neposredno povezani z izvajanjem Lizbonske strategije v dobrobit državljanov: Life, Socrates ter programi za mala in srednja podjetja, mladino ter kulturna združenja.
Zunanje aktivnosti
Sredstva na postavki so zvišana za 275 milijonov evrov in sicer kot instrument prilagodljivosti za nepredvidene potrebe. Prav ta postavka je bila jabolko spora med parlamentom in Svetom, ki ni želel, da bi dodatna sredstva presegla 200 milijonov evrov. Instrument naj bi omogočal financiranje obnove Iraka in držav, ki jih je konec leta 2004 prizadel cunami. Namenjen bi bil tudi za ukrepe pomoči državam Afrike, Karibov in Pacifika, ki jih bo prizadela sladkorna reforma ter za skupno zunanjo in varnostno politiko.
Za skupno zunanjo in varnostno politiko bo v letu 2006 namenjenih 102,6 milijona evrov, kar je 40 milijonov več kot letos. Informativni sestanki med poslanci in predstavniki Sveta bodo odslej obvezni vsake tri mesece. Dokument A6-0396/2005 Poročilo: Giovanni Pittella, Valdis Dombrovskis - Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, kakor ga je spremenil Svet (vsi oddelki) Dokument A6-0395/2005 Poročilo: Reimer Böge - Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za zunanje delovanje Evropske unije v skladu s točko 24 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 Dokument A6-0397/2005 Poročilo: Garriga Polledo - Predlog spremembe proračuna št. 8/2005 Evropske unije za proračunsko leto 2005
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0396&F_REF_A=A6-0396%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=396&LEVEL=1
SL
2
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0395&F_REF_A=A6-0395%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=395&LEVEL=1
SL
3
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0397&F_REF_A=A6-0397%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=397&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Program Komisije za leto 2006
2005-12-08 - 16:54
Predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je 14. novembra parlamentu predstavil zakonodajni in delovni program Evropske komisije za leto 2006. Na decembrskem zasedanju pa bodo poslanci glasovali o resoluciji, s katero bodo izrazili svoje stališče do programa. O dokumentu je predvidena le kratka razprava v torek 13. decembra, kjer bodo mnenja predstavili vodje političnih skupin. Pred tem pa bo izjavo podal predstavnik Komisije. Delovni program Komisije
SL
1
LINK
http://ec.europa.eu/atwork/programmes/index_en.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Nadzor proračuna
Imenovanje članov Računskega sodišča
2005-12-08 - 16:54
Parlamentarci bodo v postopku posvetovanja razpravljali in glasovali o predlogih za imenovanje osmih članov Evropskega računskega sodišča. Poslanec José Javier Pomés Ruiz (EPP-ED, ES) iz odbora za proračunski nadzor predlaga, da parlament vse kandidate podpre. Kandidati so:
- Olavi Ala-Nissilä (Finska);
- Máira Geoghegan-Quinn (Irska);
- Lars Heikensten (Švedska);
- Morten Louis Levysohn (Danska);
- Karel Pinxten (Belgija);
- Juan Ramallo Massanet (Španija);
- Vítor Manuel da Silva Caldeira (Portugalska);
- Massimo Vari (Italija).
Naloga Računskega sodišča je neodvisno revidiranje zbiranja in porabe sredstev Unije, ob tem pa tudi ocenjevanje, kako institucije EU to delo opravljajo. Sodišče pregleduje, ali so finančne transakcije pravilno zabeležene, zakonito in pravilno izvedene in ali upravljanje z njimi zagotavlja gospodarnost, uspešnost in učinkovitost. Izsledke predstavi v letnih in drugih poročilih ter poskuša tako izboljšati finančno vodenje sredstev EU na vseh ravneh in zagotoviti, da bodo čimbolj smotrno porabljena.
Računsko sodišče ima 25 članov, po enega iz vsake države EU. Člani so imenovani za obdobje 6 let z možnostjo vnovičnega imenovanja. Slovenski član Evropskega sodišča je Vojko Antončič. Dokumenti A6-0367/2005 do A6-0374/2005 José Javier Pomés Ruiz - Poročila o imenovanju osmih članov Računskega sodišča
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?LEVEL=2&PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=%&LEG_ID=6&AUTHOR_ID=1882&NAV=S
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Promet
Enakopravnost za invalide in osebe z omejeno mobilnostjo pri uporabi letalskih storitev
2005-12-08 - 16:54
Invalidnim osebam in osebam z omejeno mobilnostjo letalski prevozniki v prihodnosti ne bodo smeli prepovedati vkrcanja na letalo. Kot letalskim potnikom jim bo morala biti zagotovljena vsa pomoč pri uporabi teh storitev, kot je na primer prevoz do letala ali pomoč pri vkrcanju in izkrcanju. Parlament in Svet EU sta o predlogu uredbe dosegla soglasje že pred glasovanjem na plenarnem zasedanju. Na zasedanju bodo poslanci glasovali o 85 kompromisnih dopolnilih, ki jih podpira pet največjih političnih skupin v parlamentu (EPP-ED, PES, ALDE, Zeleni in GUE), zato bo sprejem poročila poslanca Roberta EVANSA (PSE, GB) v prvem branju postopka soodločanja pomenil tudi konec zakonodajnega postopka.
Kompromisna dopolnila jasneje določajo katere pravice in v katerih primerih pripadajo invalidnim osebam ter osebam z omejeno mobilnostjo, kdo je zadolžen, da jim pomaga, kritje stroškov in izjeme od pravil.
Zakonodajni predlog določa, da imajo pravico do pomoči slepe, slabovidne, gluhe, naglušne ter duševno motene osebe. Uporaba letalskih storitev jim ne sme biti prepovedana, pri tem pa jim je treba nuditi ustrezno pomoč. Gre na primer za prevoz od letališkega okenca do letala, vkrcavanje in izkrcavanje z dvigalom, dostop do toaletnih prostorov in uporaba električnih invalidskih vozičkov ob pristanku.
Uredba bo veljala za letališča, prek katerih na leto potuje več kot 150 tisoč potnikov in bodo morala imeti ustrezne prostore na svojih terminalih, kjer bodo lahko invalidne osebe in osebe z omejeno mobilnostjo zaprosile za pomoč ob vzletu ali pristanku. Ob tem bodo imeli ti potniki obveznost, da vsaj 48 ur pred potovanjem obvestijo letalskega prevoznika ali organizatorja potovanja o svojih posebnih potrebah, kar velja tudi za povratni let.
Uprava letališča bo morala zagotoviti neprekinjeno izvajanje pomoči, bodisi z lastnim osebjem ali z zunanjim izvajalcem storitve. Uredba dovoljuje izvedbo rešitev, ki upoštevajo posebnosti posameznega letališča – pomoč lahko izvaja tudi ponudnik letalskih storitev, lahko se uporabljajo obstoječe arhitektonske rešitve. Kritje stroškov zagotavljanja pomoči mora biti ustrezno in pregledno ter v skladu z dogovorom med upravo in uporabniki letališča ali urejeno z dodatnimi sporazumi. Najbolj učinkovit način financiranja je, da se takse zaračunajo vsakemu letalskemu prevozniku, ki uporablja letališče, sorazmerno s številom potnikov, ki jih prevaža iz letališča ali nanj.
Pravica do pomoči pa ni absolutna. Prepoved se lahko izreče, če gre za izvajanje veljavnih mednarodnih, evropskih ali nacionalnih varnostnih ukrepov ali kadar zaradi velikosti letala ali njegovih vrat fizično ni izvedljiva. V tem primeru je treba potniku ponuditi alternativne rešitve. Invalidni potniki ali potniki z omejeno mobilnostjo ne smejo utrpeti finančne škode, če jim letalski prevoznik ne more omogočiti storitve. Takrat so upravičeni do polnega povračila voznine, oziroma ne smejo imeti dodatnih stroškov zaradi spremembe leta.
Uredba bo začela veljati 20 dni po objavi v Uradnem listu EU in se bo morala začeti izvajati v dveh letih, torej leta 2008. Dokument: A6-0317/2005 Poročilo: Robert Evans - Pravice oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0317&F_REF_A=A6-0317%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=317&LEVEL=0
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Promet
Cestninjenje tovornjakov
2005-12-08 - 16:54
Evropski parlament in Svet EU sta še pred plenarnim zasedanjem dosegla soglasje o predlogu direktive o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila oziroma o tako imenovani "evrovinjeti". Cestnine za tovornjake, ki bolj onesnažujejo okolje, bodo lahko tudi do štirikrat višje od cestnin za "čista" tovorna vozila, nov sistem pa naj bi začel veljati najkasneje do leta 2010. Namen direktive je harmonizacija cestnih pristojbin v državah članicah, kar bi bil korak k okrepitvi notranjega trga, ki bi tudi pomenil pravičnejše obračunavanje cestnin po načelih "plača uporabnik" in "plača onesnaževalec" s spremenljivimi pristojbinami. V praksi to pomeni, da bodo morali biti dosedanji cestninski sistemi v državah članicah usklajeni v skladu z določili direktive.
Zakonodajni predlog določa predvidene stroške sistema, geografsko območje, ki ga bo direktiva zajela, vrste tovornih vozil, za katera bo veljala, načine razdeljevanja dohodkov in izračunavanja dodatkov za urbana območja. Direktiva bo veljala za vsa tovorna vozila s skupno dovoljeno težo nad 3,5 tone. Kjer države članice obračunavajo cestnino na cestah, ki so del čezevropskega transportnega omrežja, bi se ta prihodek uporabil za vzdrževanje cestne infrastrukture. Države bodo imele tudi pravico uvajanja dodatnih cestnin za urbana območja.
Po začetku veljavnosti direktive bo Komisija po petih letih pripravila poročilo o njenem izvajanju, po dveh letih pa predlog o porazdelitvi "zunanjih" stroškov s poročilom o možnostih za postopno razširitev sistema cestninjenja na vsa vozila.
Poročevalka Corien WORTMANN-KOOL (EPP-ED, NL) predvideva, da bo priporočilo v drugem branju postopka soodločanja brez zapletov sprejeto na plenarnem zasedanju, saj so podporo predlogu že napovedale tri največje politične skupine v parlamentu: Evropska ljudska stranka, socialdemokrati in liberalci. Dokument: A6-0377/2005 Priporočilo za drugo obravnavo: Corien Wortmann-Kool - Cestne pristojbine za težka tovorna vozila za uporabo določene infrastrukture
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0377&F_REF_A=A6-0377%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=377&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Recikliranje baterij in akumulatorjev
2005-12-08 - 16:54
V ponedeljek bo na dnevnem redu plenarnega zasedanja priporočilo za drugo obravnavo v postopku soodločanja o predlogu direktive o baterijah in akumulatorjih ter ravnanju z njimi kot odpadki, ki ga je pripravil poslanec Johannes Blokland iz odbora za okolje. Nova direktiva naj bi zamenjala dosedanjo iz leta 1991, predlog odbora pa se zavzema zmanjšanje uporabe nevarnih težkih kovin pri izdelavi baterij - ter posledično njihovega vpliva na okolje - saj že obstajajo ustrezne alternative. Leta 2002 so na evropskem trgu (EU-15) prodali okoli 58 milijonov avtomobilskih akumulatorjev (približno 870 tisoč ton), 160 tisoč ton prenosnih ter 190 tisoč ton industrijskih baterij in akumulatorjev. Večina baterij vsebuje težke kovine kot so živo srebro, svinec in kadmij, ki so še posebej nevarne če "zaidejo" v okolje, ko so baterije odvržene po koncu njihove življenjske dobe. Po podatkih pred vstopom novih članic je bila na prvem mestu po stopnji recikliranja odpadnih baterij Belgija (59 odstotkov), zadnja pa Velika Britanija (2 odstotka).
Direktiva vsebuje različne načine predelave in časovna obdobja za uveljavitev postavljenih ciljev, vendar prepušča izbiro med možnostmi državam članicam. Odbor v svojih dopolnilih k skupnemu stališču Sveta EU predlaga ostrejša merila za proizvajalce in končne uporabnike, da bi se povečal delež predelave teh nevarnih odpadkov. Tako poslanci zahtevajo od proizvajalcev, da ne bi smeli zavrniti predelave industrijskih baterij in akumulatorjev, če imajo ti podobno kemično sestavo kot izdelki proizvajalca, ki so trenutno na trgu. Končni uporabniki bi morali obvezno oddati v predelavo industrijske in avtomobilske akumulatorje, trgovci pa bi morali brezplačno prevzeti odpadne prenosne baterije in akumulatorje.
Poslanci predlagajo tudi višje zastavljene cilje za deleže predelave starih baterij. Tako naj bi države članice v šestih letih po začetku veljavnosti direktive dosegle vsaj 40-odstotni delež predelave prenosnih baterij in 60-odstotni delež v desetih letih (Komisija predlaga 25- in 45-odstotni delež), v sedmih letih po začetku veljavnosti pa naj bi Komisija predlagala nove, še višje cilje. Morali bi si tudi prizadevati, da bi predelali vsaj 65 odstotkov vseh svinčevih baterij in 75 odstotkov vseh, ki vsebujejo kadmij.
Kadmijeve baterije se uporabljajo v industriji za zasilno ali varnostno napajanje z električno energijo v bolnišnicah, na letališčih, v vlakih in letalih, na naftnih ploščadih na morju ali na svetilnikih. Med industrijske baterije spadajo tudi baterije v invalidskih vozičkih, čitalcih kod v trgovinah, rudarskih in potapljaških svetilkah, ter baterije in akumulatorji, ki se uporabljajo v solarnih modulih in foto-voltnih celicah.
Stroške informiranja javnosti, zbiranja in predelave bi morali na končni stopnji nositi proizvajalci. Proizvajalci naj bi bili tudi odgovorni za zbiranje in predelavo baterij, ki so bile oziroma bodo dane na tržišče pred začetkom veljavnosti direktive. Države naj bi zagotovile, da bodo proizvajalci imeli možnost povrnitve dela ekoloških stroškov, vendar ne z dodatno postavko ob prodajni ceni. Dokument: A6-0335/2005 Priporočilo za drugo obravnavo: Johannes Blokland - Baterije in akumulatorji ter odpadne baterije in akumulatorji
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0335&F_REF_A=A6-0335%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=335&LEVEL=0
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Energija
Učinkovita raba energije
2005-12-08 - 16:54
Predstavniki parlamenta in Sveta EU so se še pred plenarnim zasedanjem v Strasbourgu sporazumeli o predlogu direktive, ki naj bi države članice spodbujala k varčevanju z energijo in njeni učinkovitejši rabi v gospodinjstvih in javnem sektorju. Poročevalka Mechtild Roche (PSE, DE)bo zato predlagala, da parlament v drugem branju postopka soodločanja sprejme priporočilo o skupnem stališču Sveta EU.
Kompromisni predlog državam članicam nalaga, da v devetih letih od začetka veljavnosti direktive prihranijo vsaj 9 odstotkov od skupne količine energije, ki jo prejmejo končni porabniki. Gre sicer za priporočeno, ne za obvezujočo ciljno vrednost, kljub temu pa bodo morale države članice pripraviti večletne akcijske načrte za učinkovito rabo energije, ki bodo opredeljevali srednjeročne cilje in načine za njihovo doseganje. Časovni rok za prenos direktive v nacionalne zakonodaje bo dve leti po začetku njene veljavnosti, vendar bodo morale države Komisiji posredovati prve akcijske načrte pred 30. junijem 2007.
Parlament podpira predlog, da bi moral biti javni sektor zgled za ostale. Članice naj bi oblikovale določila, ki bi energetsko učinkovitost postavila kot eno od meril v postopkih izvajanja javnih naročil. Potrošniki pa naj bi redno dobivali več natančnejših informacij o učinkovitosti njihove porabe energije.
Direktiva zajema učinkovito porabo električno energije, plina, kurilnega olja in goriv za transport ter je del svežnja energetske zakonodaje, ki jo je Komisija predlagala decembra 2003. Dokument: A6-0343/2005 Priporočilo za drugo obravnavo: Mechtild Rothe - Učinkovita končna raba energije
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0343&F_REF_A=A6-0343%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=343&LEVEL=0
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Državna pomoč kot orodje regionalnega razvoja
2005-12-08 - 16:54
Nova pravila za dodeljevanje državne pomoči bi morala imeti več posluha za tista območja, kjer so naravne, geografske ali demografske razmere ovira hitrejšemu razvoju, predlaga poročilo poslanca Miloša Kotereca (PES, SK) iz odbora za regionalni razvoj. Odbor se še zavzema, da bi zgornje meje za "regije s statističnim učinkom" ostale nespremenjene tudi v naslednji finančni perspektivi. Poslanci v odboru se strinjajo, da bi morale v obdobju 2007-2013 tako imenovane regije s statističnim učinkom še naprej imeti status, po katerem bi bile enako upravičena do državne pomoči kot najrevnejše regije. S tem zavračajo predlog Komisije, da se bi po treh letih preučila upravičenost tega statusa.
Parlamentarci menijo, da so predlogi novih smernic regionalne politike premalo natančni in specificirani, še posebej pogrešajo podrobnejšo opredelitev pravil za vračanje pomoči, pri čemer bi morali upoštevati vse vidike kohezije. Zahtevajo ustrezno upoštevanje potreb, ki jih imajo kmetijska območja, območja, ki nosijo posledice industrijske tranzicije ter demografsko ogrožena območja: na primer na skrajnem severu celine, otoki, obmejna ter gorska območja. Dokument: A6-0364/2005 Poročilo: Miloš Koterec - Neposredna državna pomoč kot orodje regionalnega razvoja
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0364&F_REF_A=A6-0364%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=364&LEVEL=1
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Potrošniki
Potrošniki v novih državah članicah
2005-12-08 - 16:54
Potrošniška kultura in potrošniki v državah, ki so lansko leto vstopile v Evropsko unijo, so tema poročila na lastno pobudo poslanca Henrika Dam Kristensena (PSE, DK) iz odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov, ki ga bo parlament obravnaval v torek zvečer. Odbor ugotavlja, da je oblikovanje "potrošniške kulture", ki temelji na zavedanju državljanov o njihovih pravicah, "bistvenega pomena za boljše izvajanje in uporabo obstoječe zakonodaje s tega področja". Poslanci vztrajajo pri mnenju, da notranji trg ne bo mogel pravilno delovati, dokler potrošniki v "novih" in "starih" državah ne bodo zaščiteni v enaki meri. Čeprav so pristopnice z vstopom v Unijo sicer prenesle v svojo zakonodajo obstoječe evropske predpise o zaščiti potrošnikov, uveljavitev ne bo končana, dokler se njihovi državljani ne bodo zavedali svoje vloge "političnih potrošnikov".
Pri tem morajo storiti svoje prav združenja in druge organizacije potrošnikov, ki pa so velikokrat razdrobljene in nimajo ustreznih finančnih virov za svoje delovanje. Ker nimajo zadostnih sredstev, tudi ne morejo kandidirati za projekte, ki bi jih sofinancirala EU. Poslanci v odboru zato pozivajo Evropski parlament in Svet EU, naj za varovanje potrošnikov v novih državah namenita več denarja, Komisija pa bi morala podpreti kampanje osveščanja potrošnikov ter programe usposabljanja za potrošniške organizacije in njihove člane. Odbor še posebej poudarja nujnost sodelovanja med organizacijami iz "starih" in "novih" članic s pomočjo različnih programov in projektov za izmenjavo znanja ter izkušenj.
Poslanci v odboru tudi ugotavljajo, da so zahteve, ki jih Komisija postavlja za pridobitev sredstev za projekte "zelo stroge in težko izpolnjive" za finančno podhranjene organizacije potrošnikov v novih državah članicah. Komisijo zato pozivajo, naj poskuša narediti merila bolj fleksibilna. Dokument: A6-0378/2005 Poročilo: Henrik Dam Kristensen - Promocija varstva potrošnikov v novih državah članicah
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0378&F_REF_A=A6-0378%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=378&LEVEL=0
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Sladkorna reforma - večja finančna podpora državam AKP
2005-12-08 - 16:54
V četrtek bo parlament v prvem branju postopka soodločanja obravnaval poročilo Bernarda Lehideuxa (ALDE, FR) iz odbora za razvoj o dodatni pomoči državam AKP (Afrika, Karibi in Pacifik), ki jih bodo prizadele tržne posledice reforme ureditve EU za sladkor. Odbor predlaga, da bi za pomoč državam podpisnicam protokola o sladkorju v letu 2006 namenili 80 milijonov evrov pomoči, kar je enkrat več od junijskega predloga Komisije za 40 milijonov evrov pomoči. Poročevalec upa, da se bosta Svet EU in Parlament o višini pomoči, ki bi bila zagotovljena v postavki za zunanje sodelovanje EU, lahko dogovorila že v prvem branju predloga proračuna za leto 2006, saj gre za "posebne razmere nujne narave". V primeru dogovora bi države začele prejemati pomoč že v začetku prihodnjega leta. Dokument: A6-0281/2005 Poročilo: Bernard Lehideux - Ukrepi za države podpisnice protokola o sladkorju
SL
1
REF-DOC
/omk/sipade3?PROG=REPORT&L=SL&SORT_ORDER=D&S_REF_A=&REF_A=A6-2005-0281&F_REF_A=A6-0281%2F05&PUBREF=&PART=&NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=05&I_YEAR=06&I_YEAR=07&I_YEAR=08&I_YEAR=09&I_NUM_A=281&LEVEL=0
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051129BRI03042 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
