Skupna zakonodaja s področja pomorstva
Promet
2007-04-25 - 16:32
Evropski parlament je v sredo potrdil štiri direktive in uredbo o spremembah pomorske zakonodaje. S tem je končana prva obravnava svežnja nove pomorske zakonodaje, saj so poslanci že konec marca sprejeli dva zakonodajna predloga z dodanimi dopolnili.
Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale.
Nova zakonodaja zajema nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam.
Pomorska inšpekcija
Pomorska inšpekcija države pristanišča pomeni pregled ladij, ki vstopajo v pristanišča Evropske unije. Ker pomorske inšpekcije držav zastave niso dovolj zanesljive pri ugotavljanju dejanskega stanja nekaterih ladij, je pregled države pristanišča dodatna in zelo pomembna pomoč pri odkrivanju podstandardnih ladij. Inšpekcija lahko od takih ladij zahteva, da se prilagodijo mednarodnim in evropskim standardom s področja plovbe.
Direktiva zajema vse ladje z nosilnostjo nad 500 BRT , razen ribiških in vojaških plovil. Delež inšpekcijskih pregledov ladij v pristaniščih naj bi se s sedanjih 25 povečal na 100 odstotkov.
Prenova in poenostavitev direktive naj bi zagotovila učinkovitejšo pomorsko inšpekcijo in izboljšala uporabo nadzornega sistema v pristaniščih ter sidriščih. Uvedla naj bi nov sistem inšpekcijskih pregledov, merila tveganja za ladje in "črni seznam" ladjarskih družb.
Dodatni predlogi so zajeti v poročilu poslanke Dominique VLASTO (EPP-ED, FR) - parlament se med drugim zavzema za še strožji režim pregledov, ostrejša merila za določanje profila tveganja in vzpostavitev baze podatkov o tveganih ladjah.
Poslanci tudi menijo, da bi morale biti ladje z visokim profilom tveganja, potniške ladje in tankerji, starejši od 12 let, predmet razširjenih inšpekcijskih pregledov. Pristanišča bi dobila pravico, da zavrnejo pristajanje ladij, ki bi bile v 4 letih več kot dvakrat zadržane zaradi napak in so že na črni listi. Večjo vlogo pri odkrivanju nepravilnosti bi morali dobiti luški piloti in pristaniške oblasti, ki bi inšpekcijske službe obveščali o očitnih pomanjkljivostih in okvarah.
Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet
Spremembe obstoječe direktive naj bi predvsem upoštevale tehnični napredek na področju pomorstva in predvidevajo uvedbo sistemov samodejnega prepoznavanja ladij (AIS), zagotovile pa naj bi tudi usklajenost nacionalnih politik, na primer na področju načrtov za sprejem ladij v stiski v pribežališča. Vse države članice pa bodo povezane v bazo podatkov SafeSeaNet , v kateri bodo pomorske oblasti z izmenjavo podatkov o ladjah z nevarnim tovorom lažje spremljale njihovo plovbo.
Parlament je tudi potrdil predlog spremembe poročevalca Dicka STERCKXA (ALDE, BE) o namestitvi sistemov AIS na ribiška plovila. Komisija je namreč predlagala, da bi morali biti po letu 2010 sistemi nameščeni na vsa ribiška plovila, daljša od 15 metrov. Poslanci menijo, da bi takšna zahteva v času, ko je ribiški sektor v hudi krizi, pomenila preveliko finančno breme, zato naj bi bila namestitev sistema obvezna za plovila, ki so daljša od 24 metrov.
Preiskava nesreč
Glavni cilj predloga Komisije je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Direktiva vsebuje ukrepe, ki naj bi omogočili hitro izvedbo preiskav pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju. Določila upoštevajo tako pravila mednarodnega pomorskega prava kakor tudi pravice in obveznosti držav članic.
Direktiva opredeljuje tehnične preiskave - torej ne gre za ugotavljanje civilnopravne odgovornosti ali kazenskopravne krivde - ki naj bi pojasnile vzroke pomorskih nezgod. Z izvajanjem zakonodaje naj bi preiskave potekale hitreje, analize bi bile natančnejše, njihovi izidi pa bi bili podlaga za morebitne predloge za odpravo nepravilnosti.
Parlament je s sprejemom poročila, ki ga je pripravil Jaromir KOHLIČEK (GUE/NGL, CZ), vnovič poudaril, da se zavzema za večjo neodvisnost stalnih preiskovalnih organov in jasno razmejitev med tehničnimi ter kazenskopravnimi preiskavami. Poslanci ob tem podpirajo smernice IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov pri pomorski nezgodi, saj preprečujejo nevarnost kriminalizacije kapitana in posadke in lahko okrepijo lahko njihovo zaupanje v preiskovalne metode.
Odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč
Uredba naj bi v skupno evropsko zakonodajo prenesla Protokol iz leta 2002 k Atenski konvenciji o pomorskem prevozu potnikov in njihove prtljage. Ladijskim potnikom bi zakonodaja zagotavljala enake pravice in zaščito, kot jih že imajo potniki v letalskem in železniškem prometu na območju Unije. Gre predvsem za obvezno zavarovanje za kritje potnikov na ladjah in višje meje odgovornosti prevoznikov v primeru nesreč ali incidentov na morju.
Na predlog poročevalca Paola COSTE (ALDE, IT) so poslanci sprejeli dopolnila, ki natančneje opredeljujejo pravico do predplačila žrtvam v primeru nesreč in od prevoznikov zahtevajo, da potnike pred začetkom potovanja jasno obvestijo o njihovih pravicah.
Standardi za inšpekcijske službe
S sprejeto revizijo direktive naj bi se okrepila in pojasnila vloga klasifikacijskih zavodov , ki lahko po pooblastilu držav članic izvajajo inšpekcijske preglede ladij in jim izdajajo spričevala za plovbo pod zastavo države. Komisija želi predvsem zagotoviti boljši nadzor kvalitete dela teh zavodov, poenostaviti merila in združiti sedanji dvojni sistem odobritev (običajne in omejene odobritve) za delovanje organizacij ter preoblikovati sistem sankcij.
Parlament s sprejetjem dopolnil iz poročila, ki ga je pripravil poslanec Luis de GRANDES PASCUAL (EPP-ED, ES), zagovarja tudi ustanovitev neodvisnega ocenjevalnega odbora kot skupne strukture za ocenjevanje in potrjevanje kakovosti klasifikacijskih zavodov, ki bo deloval samostojno in predlagal ukrepe za izboljšanje dela organizacij.
Naslednji koraki
Dopolnjene predloge bo na naslednji stopnji postopka obravnaval Svet prometnih ministrov EU, ki bo sprejel skupno stališče do parlamentarnih dopolnil in tako začel drugo branje zakonodajnih predlogov. Predstavnica nemškega predsedstva, državna sekretarka Katrin Roth , je v razpravi sicer izrazila prepričanje, da bo dopolnjena zakonodaja sprejeta še v času nemškega predsedovanja, torej do konca junija 2007, vendar se po mnenju poslancev lahko zgodi, da se bo sprejemanje zakonodaje nadaljevalo v času predsedovanja Portugalske.
20070420IPR05677
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
