16.4.2009
PREDLOG RESOLUCIJE
k izjavi Sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) poslovnika,
ki ga predlaga Gunnar Hökmark
v imenu skupine stocktickerPPE-DE
o izidu srečanja skupine držav G 20 v Londonu 2. aprila 2009
Resolucija Evropskega parlamenta o izidu srečanja skupine držav G 20 v Londonu 2. aprila 2009
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju izjave skupine držav G 20 z dne 2. aprila 2009 z naslovom Svetovni načrt za gospodarsko oživitev in reformo,
–
ob upoštevanju izjave skupine držav G 20 z dne 2. aprila 2009 o okrepitvi finančnega sistema,
–
ob upoštevanju akcijskega načrta, ki ga je skupina držav G 20 pripravila na svojem srečanju septembra 2008 v New Yorku,
–
ob upoštevanju seznama držav, ki ne spoštujejo mednarodnih standardov za izmenjavo davčnih informacij, ki ga je 2. aprila 2009 objavila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj,
–
ob upoštevanju srečanja predsednikov držav in vlad evroskupine 12. oktobra 2008, ki je bilo namenjeno sprejetju usklajenega načrta za reševanje gospodarske krize,
–
ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov na visoki ravni za finančni nadzor EU pod vodstvom Jacquesa de Larosièra in njenega poročila Komisiji z dne 25. februarja 2009 za obravnavo na zasedanju Evropskega sveta spomladi 2009,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva Sprejeta besedila, P6_TA-stocktickerPROV(2009)0123. ,
–
ob upoštevanju izida spomladanskega zasedanja Evropskega sveta,
–
ob upoštevanju člena 112(1) svojega poslovnika,
A.
ker svetovna gospodarska rast v letu 2009 hitro upada in se po najbolj optimističnih napovedih v letu 2010 pričakuje le počasno izboljšanje, zaradi česar je čedalje bliže globoka družbena in politična kriza,
B.
ker sta glavna izziva v boju z recesijo mednarodnega in evropskega gospodarstva pomanjkanje zaupanja na finančnih in kapitalskih trgih ter rastoča brezposelnost; ker so potrebni ukrepi, da se zagotovi medbančno posojanje in delovanje kreditnih trgov,
C . ker se je izkazalo, da članstvo v evroobmočju krepi gospodarsko stabilnost v zadevnih državah članicah, predvsem zaradi njihovih prizadevanj, da izpolnjujejo maastrichtska merila ter spoštujejo pakt stabilnosti in rasti, pa tudi, ker so zaščitene pred nihanjem tečajev,
D.
ker se več držav članic srečuje z velikimi plačilnobilančnimi težavami, tako da so nekatere morale prositi za pomoč Mednarodni denarni sklad,
E.
ker svetovni načrt za gospodarsko oživitev in reformo zajema naslednje cilje: (1) obnovitev zaupanja, rasti in zaposlovanja; (2) poprava finančnega sistema, da se obnovi vzpostavi posojanje; (3) okrepitev finančne ureditve, da se ponovno vzpostavi zaupanje; (4) financiranje in reforma mednarodnih finančnih ustanov, da se premosti kriza in preprečijo krize v prihodnosti; (5) spodbujanje svetovne trgovine in naložb ter zavračanje protekcionizma, da se okrepi blaginja, ter (6) vzpostavitev vključujoče, okolju prijazne in trajnostne obnove gospodarstva,
1.
pozdravlja svetovni načrt skupine držav G 20 za gospodarsko oživitev in reformo; je zadovoljen, ker je svetovni načrt skladen s prizadevanji, ki se že izvajajo v Evropski uniji, ter tako prispeva celovitejši pristop in preprečuje izvajanje nasprotujočih si politik, katerih učinki se medsebojno izničujejo;
2.
želi pohvaliti vlogo, ki jo je na srečanju odigrala EU, s tem ko je usmerjala in oblikovala praktične rešitve;
3.
pozdravlja skupni pristop za izboljšanje urejanja finančnega sektorja in boljši finančni nadzor; poziva vse vlade, naj ukrepajo v skladu z obveznostmi, ki so jih sprejele na srečanju skupine G 20;
4.
poziva novoustanovljeni odbor za finančno stabilnost in Mednarodni denarni sklad, naj Parlamentu predstavita svoje poročilo o spremljanju izvajanja akcijskega načrta za krepitev finančnega sektorja;
5.
opozarja na dejstvo, da sprejeti ukrepi za finančni sektor, ki so pogosto čvrsti, niso namenjeni preprečevanju likvidacije določenih podjetij, temveč preprečitvi razpada sektorja, kar bi imelo katastrofalne posledice za preostanek finančnega sektorja ter za realno gospodarstvo;
6.
je naklonjen podvojitvi sredstev v aranžmaju EU za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki niso v evroobmočju, s 25 na 50 milijard EUR;
7.
poziva države članice, za katere ne velja klavzula o možnosti izvzetja ( opt-out ) in še vedno niso v evroobmočju, naj se osredotočijo na izpolnjevanje maastrichtskih meril in načrtujejo čimprejšnje sprejetje evra, da bodo učinkoviteje zaščitene pred morebitnimi krizami v prihodnosti;
8.
pozdravlja zaporedna znižanja obrestnih mer, ki jih je opravila Evropska centralna banka, da bi spodbudila rast, in njeno hitro zagotavljanje finančnih sredstev, namenjenih oživljanju medbančnega posojanja;
9.
ugotavlja, da se začenja kazati obremenitev kapitalskih trgov zaradi obsežnega zatekanja vlad k posojilom, saj se ti trgi izčrpavajo, začenjajo se kazati učinki izpodrivanja, srednje in dolgoročne obrestne mere pa se počasi dvigajo, zaradi česar se utegnejo izničiti prizadevanja centralnih bank, da bi znižale obrestne mere; poziva vse države članice, naj se čim prej vrnejo na zmerno raven vladnega primanjkljaja;
10.
se zaveda, da lahko sedanji znatni dvig odhodkov držav privede do enako močnega dviga obdavčitve v prihodnosti; svari pred upanjem, da bo inflacija ublažila posledica za javne finance, glede na to, da bi do tega prišlo predvsem na račun upokojencev in prihodnjih generacij;
11.
želi pohvaliti skupino G 20, ker se odločila pretežno za rešitve, ki temeljijo na posojilih in jamstvih in ki bodo kar najbolj povečale gospodarske učinke ter obenem pomagale zmanjšati dolgoročne vplive programov v višini 1 bilijona USD na državne finance;
12.
je zelo zaskrbljen zaradi razlik med stopnjami produktivnosti znotraj evroobmočja in poziva, naj se na nacionalni ravni po potrebi sprejmejo korektivni ukrepi;
13.
zavrača vsako obliko protekcionizma – v realnem gospodarstvu in v finančnem sektorju – kot odziv na gospodarsko recesijo in zmanjševanje svetovne trgovine; poudarja, da bi se morale vse predlagane ureditve izogibati protekcionističnim in ekstrateritorialnim učinkom;
14.
pozdravlja veliko povečanje sredstev Mednarodnega denarnega sklada, ki je največji vir finančne pomoči za države s plačilnobilančnimi težavami, tudi za države članice EU, in ki ukrepa v podporo rasti na trgih v vzponu in v državah v razvoju;
15.
prosi Komisijo za oceno dodatnega zneska posebnih pravic črpanja v okviru Mednarodnega denarnega sklada, ki utegne biti potreben, ter da Evropska centralna banka oceni posledice tega povečanja na svetovno stabilnost cen;
16.
pozdravlja izbris preostalih štirih držav s črnega seznama davčnih oaz, ki ga je sestavil OECD, saj so te kmalu po srečanju skupine G 20 pristale na pravila davčne preglednosti;
17.
poziva Komisijo, naj v povezavi s premislekom o prihodnosti strategije trajnostnega razvoja začne potrebne postopke za popolno upoštevanje posledic podnebnih sprememb pri vseh sedanjih politikah; poziva Komisijo, naj oceni možnost za oblikovanje učinkovitega notranjega trga za obnovljive vire energije;
18.
poudarja potrebo po učinkovitem izvajanju podnebnega in energetskega paketa ter po večjih naložbah v obnovljive vire energije, energijo z nizkimi emisijami ogljika in energetsko učinkovitost, ki bi morali biti osrednji del energetskega akcijskega načrta za obdobje 2010–2014;
19.
poudarja, da je treba okoljske inovacije vključiti v vse zadevne politike, da se jih spodbudi hitro in v velikem obsegu, ter prosi Komisijo, naj preuči regulativne okvire, pa tudi regulativne ovire in tržne pomanjkljivosti, ki bi utegnile ovirati prevzemanje okoljskih tehnologij in nadaljnje inovacije;
20.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, parlamentom in vladam držav članic, državam članicam skupine G 20 in Mednarodnemu denarnemu skladu.
