Anna Rosbach o širjenju plastične juhe v svetovnih morjih
Okolje
2010-03-19 - 12:57
Anna Rosbach opozarja, da plastična juha škoduje morju in živalim, ki v njem živijo. Predstavljajte si del oceana, katerega površina je 34-krat večja od Nizozemske in ki je skoraj popolnoma prekrit s plavajočimi plastičnimi in gumenimi odpadki. V Pacifiku to plastično juho že lahko opazujete v živo. Nedavno poročilo o boju proti onesnaževanju v severovzhodnem Atlantiku evropske poslanke Anne Rosbach (EFD, DK) pa opozarja, da se lahko podobna stvar zgodi tudi Baltiku.
Zakaj je boj proti onesnaževanju morja tako pomemben?
Veste, zame je voda najpomembnejša stvar. Brez vode ne bi bilo življenja na Zemlji. Če bomo nadaljevali z onesnaževanjem vode, bomo imeli resne težave.
Lahko poveste kaj več o tej plastični juhi?
Veliko stvari, ki plava v tej juhi, nosi kitajske in japonske oznake in črke. Na žalost pa veliko odpadkov prihaja tudi iz Evrope. Imamo plastično juho v Atlantiku, pa tudi v Pacifiku. Površina raste izjemno hitro, pa tudi poglablja se. Sloj plastike je vedno debelejši.
In kako velik je ta sloj?
Ne moremo reči, da je tako velik kot kontinent, gre za otoke. Postajajo globlji in večji.
V bistvu bi morali začeti z novim poslom. Ne moreš zgolj vzeti ribiške ladje in požeti nekaj plastike iz morja. Plastične steklenice za vodo so popolnoma drugačne od plastičnih rezervoarjev za nafto ali plastike, ki jo uporabljate v gospodinjstvu.
Tega se je treba zavedati, gre za posel, s katerim se lahko preživljate, samo najti je treba podjetja, ki jih bo to zanimalo.
Plastična juha verjetno zelo škodi ribam?
Prav gotovo, kakor tudi morskim sesalcem, kot so mladi kiti, mnogo živali se praktično utopi, celo morski psi. Če se namreč morski pes zaplete v mrežo ali kaj drugega, preneha dihati, saj lahko diha le, če se premika. Noro je, kaj vse lahko danes najdemo v tjulenjih, delfinih in drugih živali, od plastičnih igrač naprej. To je zelo žalostno. Plastična juha pa raste naprej.
Se države kot Kitajska in ZDA zavedajo teh težav?
Poznate pregovor "Daleč od oči, daleč od srca"?
In ribiške mreže?
Slišala sem zgodbo o danskemu mornarju, ki odpadnih mrež ni želel puščati naokoli. Našel je način, kako jih raztrgati na majhne koščke in jih uporabiti pri izdelavi novih mrež. Prijavil je patent in sedaj je milijonar!
V poročilu ste opozorili, da je Baltik zaradi onesnaževanja ogrožen.
Tudi če se bodo Švedska, Finska in Danska uspele dogovoriti o ukrepih proti temu, se bodo v Baltik še vedno stekale reke iz Belorusije in Rusije. To območje je zelo občutljivo, pa vendar se je skoraj nemogoče izogniti onesnaževanju. Potem je tukaj še finska papirna industrija, ki deluje že 100 let, porabi pa velike količine kemičnih izdelkov. Podobno je na Švedskem.
Kako naj državljani prevzamejo odgovornost?
Če začnete pri sebi, potem bo lažje tudi na državni ravni. Kapitan ladje bi moral reči: "Ne, ne bom praznil in čistil rezervoarjev na odprtem morju in onesnaževal plaž, kjer se skupaj z ženo in otroci kopam."
20100305STO70033 Poročilo o zaščiti severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem Evropska strategija za Baltik Profil: Anna Rosbach
SL
1
PHOTO
20100315PHT70686.jpg
SL
3
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/envi/pa/803/803611/803611en.pdf
SL
4
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=SL&partNumber=1&country=DK&id=96664
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0009 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
