Povzetek zasedanja v Strasbourgu od 3. do 6. septembra 2007
2007-09-07 - 12:02
Evropski poslanci so se na prvem zasedanju po poletnih počitnicah posvetili predvsem posledicam nedavnih požarov po Evropi in boju proti terorizmu. Med temami so bili še predlog direktive o prevozu nevarnega blaga, spremembe na trgu mleka in strategija za zmanjšanje škode, ki jo povzroča alkohol. Na slavnostnem delu zasedanja pa je poslance nagovoril portugalski predsednik.
Ponedeljek, 3. september
Parlament je zasedanje začel z razpravo o posledicah požarov v Grčiji in ukrepih za izboljšanje preventive. Sledila je razprava o štirih poročilih, ki obravnavajo ukrepe za boljšo pravno ureditev v EU.
Torek, 4. september Dopoldne so se poslanci posvetili poročilu o reviziji skupnega trga, sledili pa sta dve razpravi s prometnega področja: notranji prevoz nevarnega blaga ter logistika tovornega prometa . Po poročilu o strategiji za podporo državam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola so bili na dnevnem redu še trije predlogi Komisije za spremembe ureditve skupnega trga mleka in mlečnih izdelkov.
Opoldne je poslance nagovoril portugalski predsednik republike Anibal Cavaco Silva , popoldne pa so predstavniki Komisije predstavili predlog proračuna za leto 2008.
Sreda, 5. september Na osrednji razpravi v dopoldanskih urah se je parlament posvetil boju proti terorizmu , popoldne pa so predstavniki Sveta EU in Komisije predstavili gospodarske posledice krize na finančnih trgih.
Poslanci so sprejeli še resolucijo, s katero pozivajo Komisijo, naj ukine predpise o prepovedi vnosu tekočin na letala. Četrtek, 6. september Zadnji dan zasedanja je parlament obravnaval poročilo o Zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov, popoldne pa se je zasedanje zaključilo z razpravami o stanju človekovih pravic po svetu.
Evropski parlament je sprejel tudi dve pisni izjavi: proti znanstvenim poskusom na primatih in za večjo učinkovitost evropske številke za klic v sili 112. 20070823BRI09755
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Predsednik Evropskega parlamenta izrazil sožalje žrtvam naravnih nesreč po Evropi
2007-09-07 - 12:02
Predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering je ob začetku zasedanja nagovoril kolege s sporočilom, da sta poleti umrla dva pomembna soustvarjalca združene Evrope: nekdanji luksemburški premier in predsednik Evropske komisije Gaston Thorn ter nekdanji podpredsednik Komisije in francoski premier Raymond Barre. Predsednik se je spomnil tudi 100-letnice rojstva italijanskega politika Altiera Spinellija, ki je bil eden od pobudnikov institucionalne reforme takratne Evropske skupnosti v 80. letih 20. stoletja.
Pöttering pa se je nato posvetil naravnim nesrečam, ki so poleti prizadele Evropo: "Poplave v Veliki Britaniji, vročinski val v vzhodnem Sredozemlju in tragični požari v Grčiji, so prizadeli preštevilne evropske državljane. V Grčiji je zaradi požarov umrlo več kot 60 ljudi in zato je prav, da bo razprava o tej katastrofi prva točka na našem dnevnem redu. Vem, da lahko govorim v imenu vsega parlamenta, ko izražam sožalje svojcem žrtev teh tragičnih dogodkov. Sožalje izražamo tudi svojcem več kot 500 umrlih v potresu, ki je 15. avgusta prizadel Peru in bližnjim tisočih žrtev nesmiselnega nasilja v Iraku". Poslanci so spomin na umrle počastili z minuto molka.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Portugalski predsednik za več solidarnosti v Evropi
2007-09-07 - 12:02
V torek opoldne je evropske poslance na slavnostnem delu seje nagovoril portugalski predsednik republike Anibal CAVACO SILVA. Predsednik Portugalske, ki trenutno predseduje Svetu EU, je pozval k skorajšnji sklenitvi reformne evropske pogodbe in se zavzel za več evropske solidarnosti. Ob predstavitvi visokega gosta je predsednik parlamenta Hans-Gert Pöttering ugotavljal, da se Portugalska tudi med svojim tretjim predsedovanjem Svetu EU prizadevno ukvarja z aktualnimi ključnimi temami: "Vaša država namerava med drugim uspešno zaključiti medvladno konferenco o reformni pogodbi EU, okrepiti zunanjo in varnostno politiko Unije, še posebej v odnosih z Latinsko Ameriko, Afriko in sredozemskimi državami. Ob tem želi doseči rezultate tudi pri oblikovanju ukrepov za boj proti podnebnim spremembam ter za izvajanje lizbonske strategije. Odkritja na vseh koncih sveta - potovanja pa so se začela v Lizboni, v 14. stoletju - so bila prva stopnja globalizacije. Odprtost v svet in kultura strpnosti, ki ju je vaša država razvijala skozi stoletja, sta v današnjem času pomembna izkušnja in prednost za našo Evropsko unijo." Predsednik Cavaco Silva je na začetku svojega nastopa poudaril pomen sprejema reformne pogodbe: "Gre za kompromis, ki ga pozdravljam kot zelo pozitiven korak, ki bo, upam, pomenil konec obdobja, v katerem je bila gradnja Evrope ogrožena. Zato pozivam k skupnim prizadevanjem, da bo pogodba dokončana v času portugalskega predsedovanja." Po sprejemu pogodbe pa se mora Evropa posvetiti vprašanjem, ki skrbijo njene državljane: gospodarska rast, zaposlovanje, varnost, okolje, energetika in globalizacija. Za portugalskega predsednika pa je ključni steber evropske integracije solidarnost : "Solidarnost je, skupaj s subsidiarnostjo, dejansko nujni pogoj za prihodnji razvoj Evrope. V mislih imam oprijemljivo, pravo solidarnost, ki se izraža v skupnih ukrepih in politikah, ne pa retorične solidarnosti à la carte . Schumanova deklaracija pravi, da bo 'Evropa zgrajena skozi dejanske dosežke, ki pomenijo de facto solidarnost.' To mora biti naše vodilo pri ustvarjanju vedno močnejše in bolj povezane Unije. Danes je ena večjih groženj evropski integraciji prav izginjanje ideje o pripadanju Unije solidarnosti. Da bi res postali prava unija, moramo ohraniti občutek skupnosti, ki je bila - in to ne naključno - izvirni cilj evropske integracije." Cavaco Silva je nato navedel podatke, da se nevarnost revščine v EU povečuje, saj je v obdobju 2001-05 delež prebivalstva, ki mora preživeti z dohodki, nižjimi od 60 odstotkov povprečja v njihovi državi, dosegel že 16 odstotkov, kar je 75 milijonov ljudi. Povečuje se tudi prepad med bogatimi in revnimi: leta 2000 so bili dohodki najbogatejše petine prebivalstva 4,5-krat večji od dohodkov najrevnejše petine. Leta 2005 je bila razlika že 5-kratna. "Podroben pogled pokaže, da so najbolj ogrožene starejši, brezposelni in eno-starševske družine (...) Sprašujem se, če ni naš tradicionalni model socialne države že blizu skrajnih meja svoje učinkovitosti? Model se mora prilagoditi novim izzivom in okoliščinam globaliziranega sveta ter informacijske družbe znanja. Res je, da ni napredka družbe brez gospodarske rasti - toda gospodarska rast, ki temelji na socialnem uničenju, je neizvedljiva in nesprejemljiva. Najboljša zaščita pred revščino in družbeno izključenostjo, ki jo lahko ponudimo državljanom, je pomoč pri vključitvi na trg delovne sile, da prevzamejo odgovornost in postanejo ponosni na svoj prispevek k ustvarjanju bogastva in blagostanja. (...) Rabimo višjo in boljšo gospodarsko rast, skupaj z izobraževanjem in vseživljenjskim učenjem ter usposabljanjem." Portugalski predsednik je nato poudaril še zunanjepolitične dimenzije Evropske unije, predvsem sodelovanje z Afriko, ki mora postati prednostni partner, ter pomen strateškega reševanja vprašanj energetike in varovanja okolja. "Evropa mora biti osrednji, vplivni dejavnik v globalnem, multilateralnem in multipolarnem svetovnem okolju, ki postaja ključnega pomena za samo trajnost evropskega integracijskega procesa. Nastopati mora z odločnim, doslednim in povezujočim glasom, kot dejavnik, ki ga spoštujejo in spodbuja spoštovanje, ki zna braniti temeljne vrednote in načela svojega gospodarskega in družbenega modela," je zaključil svoj nastop predsednik Portugalske Anibal Cavaco Silva in na koncu še izrekel priznanje Evropskemu parlamentu kot instituciji, ki je vedno zastopala te vrednote ter ustvarjala identiteto Evrope na temelju de facto solidarnosti. Predsednik Cavaco Silva je bil na položaj izvoljen januarja 2006 že v prvem krogu predsedniških volitev in 9. marca 2006 tudi prisegel kot 19. predsednik portugalske republike. Rojen je bil leta 1939 in je po izobrazbi doktor ekonomskih znanosti. V politiko je vstopil leta 1980, ko je bil imenovan za finančnega ministra, od leta 1985 do 1995 pa je bil predsednik portugalske vlade in socialdemokratske stranke (PSD), s katero je dvakrat osvojil absolutno večino na parlamentarnih volitvah in ostaja premier z najdaljšim mandatom v zgodovini portugalske demokracije (po padcu diktature 1974). Spletna stran portugalskega predsedovanja
SL
1
LINK
http://www.eu2007.pt/UE/vEN/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Boljša evropska zakonodaja
2007-09-07 - 12:02
Evropski poslanci so v torek potrdili štiri poročila na lastno pobudo, ki obravnavajo predloge Komisije za poenostavitev in izboljšanje evropske zakonodaje. Predlogi Komisije so del Lizbonske strategije, z njimi pa naj bi se predvsem poenostavili administrativni postopki ter posledično tudi izboljšala prenos in izvajanje skupne zakonodaje v državah članicah. Boljša pravna ureditev v Evropski uniji Poročilo poslanke Katalin LÉVAI (PES, HU) daje vso podporo pobudi za izboljšanje pravne ureditve, obenem pa poslanci v odboru za pravne zadeve želijo, da je učinkovitost pobude odvisna od številnih pogojev. Med drugim vnovič ponavljajo zahtevo, da bi bile seje Sveta EU odprte za javnost, kadar ta institucija opravlja svojo zakonodajno vlogo. Ocene zakonodaje, ki naj bi bila predmet poenostavitve, pa bi morale upoštevati ekonomske, socialne, okoljske in zdravstvene faktorje, ter temeljiti na širokih posvetovanjih. Oceno učinka zakonodaje zdaj izvaja poseben odbor znotraj Komisije, ki je podrejen neposredno njenemu predsedniku. Parlament predlaga še dodatno varovalko - ocene odbora naj bi pregledala še neodvisna skupina strokovnjakov. Boljša priprava zakonodaje 2005: uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti Letno poročilo o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti je pripravil poslanec Bert DOORN (EPP-ED, NL) , ukvarja pa se tudi z ocenami učinka zakonodaje, ki jih Komisija izdela za vsak zakonodajni dokument. Parlament pozdravlja prizadevanja Komisije za večjo učinkovitost posvetovanj z zainteresiranimi stranmi ob pripravi zakonodajnih predlogov in poudarja uspešnost spletnega portala Vaš glas v Evropi . Poslanci pa želijo ob tem še dodatne, neodvisne ocene predlogov Komisije, zato predlagajo, da v prihodnje sploh ne bi obravnavali predlogov zakonskih aktov, ki jim ne bi bila priložena še neodvisna ocena njihovega učinka. Parlamentarci tudi podpirajo namero Komisije, da se do leta 2012 administrativna bremena zmanjšajo za četrtino. Poenostavitev zakonodajnega okolja Poslanec Giuseppe GRAGANI (EPP-ED, IT) v svojem poročilu podpira poenostavitve zakonodajnega okolja, ki jih izvaja Komisija, saj bodo omogočila jasnost in učinkovitost zakonodaje, kar je eden od pogojev za zviševanje gospodarske rasti in zaposlovanja v Uniji. Komisija bi morala zato pobude za poenostavitev vključiti tudi v svoj zakonodajni program. Parlament še predlaga boljši nadzor učinkovitosti ukrepov za poenostavitev, predvsem tam, kjer jih zavirajo nacionalna pravila ali tehnične ovire. Komisija bi zato morala tudi opravljati funkcijo centra za zbiranje in širjenje najboljših praks, razvitih v Evropski uniji in v državah članicah. Pravni in institucionalnih vidiki uporabe instrumentov "mehkega prava" Poročevalec Manuel MEDINA ORTEGA (PES, ES) nasprotuje vse širši uporabi instrumentov tako imenovanega "mehkega prava": priporočila, Zelene in Bele knjige ter sklepi Sveta EU, ki niso zavezujoče narave. Parlament je kritičen do uporabe teh instrumentov, saj gre za pogosto preveč dvoumen in neučinkovit instrument, ki ima škodljiv učinek na zakonodajo in institucionalno ravnovesje, zato ga je treba pazljivo uporabljati, tudi kadar je to sicer dovoljeno v evropskih pogodbah. Mehko pravo ne more nadomestiti pravnih aktov in instrumentov, ki so na voljo za zagotavljanje kontinuitete zakonodajnih postopkov, zlasti na področju kulture in izobraževanja. Poudarja tudi, da se je treba izrazu "mehko pravo", pa tudi sklicevanju nanj v vseh uradnih dokumentih evropskih institucij vedno izogibati. Na koncu poslanci še pozivajo Komisijo, naj posebno pozornost posveti vplivu mehkega prava na potrošnike in njihove možnosti za vlaganje pravnih sredstev, preden predlaga kakršne koli ukrepe, ki vključujejo te instrumente. Resolucija Evropskega parlamenta o pravnih in institucionalnih vidikih uporabe instrumentov "mehkega prava" Resolucija Evropskega parlamenta o strategiji za poenostavitev zakonodajnega okolja Resolucija Evropskega parlamenta o boljši pripravi zakonodaje: uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti – 13. letno poročilo Resolucija Evropskega parlamenta o boljši pravni ureditvi v Evropski uniji
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0366 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0365 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0364 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0363 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Parlament za učinkovito ukrepanje ob naravnih katastrofah
2007-09-07 - 12:02
Po ponedeljkovi razpravi so poslanci Evropskega parlamenta v torek z veliko večino sprejeli resolucijo o naravnih katastrofah, ki so poleti prizadele države članice EU. Parlament zahteva, da Komisija za odpravo posledic požarov v Grčiji in poplav v Veliki Britaniji čimprej mobilizira sredstva solidarnostnega sklada EU. Parlamentarci ugotavljajo, da so katastrofalnih poplave in požarov poleti ubijali in uničevali po vsej Evropi, zlasti v Grčiji in Veliki Britaniji. Površina, uničena samo v juliju, je enaka površini, ki jo je požar uničil v celem lanskem letu. Ogenj je prizadel več kot 700.000 hektarov površin, med njimi območja vključena v mrežo Natura 2000 in druga območja velike ekološke vrednosti. Najbolj prizadete države so Grčija, Italija, Bolgarija, Ciper, Hrvaška, Makedonija, Španija, Ukrajina, Turčija in Albanija. Samo v Grčiji je življenje izgubilo več kot 60 ljudi, veliko oseb je bilo ranjenih, zgorelo je več kot 250.000 hektarov površin, poginile so številne živali, uničenih je bilo veliko hiš in posestev, izbrisane so bile cele vasi. Veliko Britanijo so julija prizadele hude poplave, ki so zahtevale vsaj 10 človeških življenj in so po ocenah povzročile 5 milijard evrov škode na domovih, šolah, infrastrukturi in kmetijstvu. Brez čiste vode je ostalo več kot 420.000 ljudi, ki so v velikem številu zapuščali prizadeta območja, velike izgube pa so utrpela tudi podjetja, kmetijstvo in turistična industrija. Poplave so prizadele tudi osrednjo in severno Italijo, medtem ko so na jugu pustošili suša in požari. Huda suša, kasneje pa še poplave, so prizadele tudi Romunijo. Parlament poziva Komisijo, naj na najbolj prožen način in nemudoma mobilizira obstoječi solidarnostni sklad Evropske unije (SSEU). Prek sklada, drugih instrumentov ali katerih koli drugih finančnih virov je treba nemudoma zagotoviti sredstva za zmanjšanje trpljenja žrtev in njihovih bližnjih ter za zadovoljitev njihovih potreb. Komisija naj bi tudi oblikovala izredne mehanizme za nudenje finančne pomoči za obnovo regij, ki so utrpele velike izgube, za vnovično vzpostavitev proizvodnje in ustvarjanje delovnih mest. Poslanci priznavajo prispevek centra za nadzor in informiranje pri mobilizaciji ter usklajevanju pomoči civilne zaščite med izrednimi razmerami. Ob tem pa opozarjajo, da so sredstva držav članic za boj proti gozdnim požarom, zlasti z letali, omejena in da države ne morejo nuditi pomoči, kadar so ta sredstva potrebna na nacionalni ravni. Parlament poziva Svet, naj nemudoma sprejme odločitev o novi uredbi o solidarnostnem skladu EU. Nova uredba, ki med drugim znižuje meje za uporabo solidarnostnega sklada, bo omogočila učinkovitejše, prožnejše in hitrejše ukrepe za odpravo škode, zato predlaga sklic izrednega skupnega zasedanja odgovornih ministrov EU. Po mnenju poslancev bi se lahko predlagane skupne evropske sile v kriznih razmerah nemudoma odzvale, zato obžaluje neodzivnost in pomanjkanje nadaljnjih ukrepov na tem področju. Ob tem je treba še naprej razvijati zmogljivosti za hitro ukrepanje, ki bi temeljile na modulih civilne zaščite držav članic. Komisija bi morala raziskati še druge možnosti za uspešnejše preprečevanje gozdnih požarov, za boljše metode in opremo za boj proti njim. Države članice naj sprejmejo odločne ukrepe za izboljšanje svoje zakonodaje na področju zaščite gozdov in njenega izvajanja ter se vzdržijo komercializacije in prerazvrstitve gozdnih območij ter njihovega prehoda v zasebno last, da bi se na ta način izognili vmešavanju in špekulacijam. V ta namen bi bilo treba uporabiti vso dosegljivo strokovno znanje EU, vključno s satelitskimi sistemi. Parlament obžaluje dejstvo, da so bili številni gozdni požari očitno podtaknjeni in je močno zaskrbljen, ker so gozdni požari v Evropi vse pogosteje posledica kriminalnih dejanj. Države članice zato poziva k uvedbi strožjih kazni za kazniva dejanja, ki škodijo okolju, zlasti tista, ki povzročajo gozdne požare, ter verjame, da bi takojšnja in učinkovita preiskava za ugotovitev odgovornosti in posledično ustrezno kaznovanje odvrnila od malomarnih in namernih dejanj. Na koncu poslanci še pozivajo države članice, naj zagotovijo, da bodo vsa gozdna pogorišča še naprej ostala gozdovi, da bodo zajeta v programe ponovnega pogozdovanja ter da bodo prepovedane vse spremembe rabe tal. Države bi zato morale izvajati ustrezno zakonodajo na področju ohranjanja in primerne rabe tal, vključno s trajnostnimi kmetijskimi in gozdarskimi praksami, upravljanjem z vodami in učinkovitim obvladovanjem tveganj, ter takoj pripraviti ukrepe za obnovo turizma in prizadetih lokalnih gospodarstev. Delegacija Evropskega parlamenta naj bi kmalu odšla v države, ki so jih najbolj prizadele nedavne naravne katastrofe, kjer bi izrazila svojo solidarnost s prebivalstvom, preučila, kakšno škodo so utrpeli ljudje, njihovo premoženje, socialne mreže, okolje in gospodarstvo, ter sprejela sklepe za uspešnejše preprečevanje in ravnanje v podobnih izrednih razmerah v EU v prihodnje. Resolucija Evropskega parlamenta o naravnih katastrofah tega poletja
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0362 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Boj proti terorizmu
2007-09-07 - 12:02
Osrednja razprava plenarnega zasedanja je bila namenjena boju proti terorizmu. Poslanci so na to temo vložili več vprašanj Svetu EU, na katera sta odgovarjala portugalski minister za evropske zadeve Manuel Lobo Antunes in evropski komisar za pravosodje, svobodo in varnost Franco Frattini. Minister Lobo Antunes je poudaril da "morajo države članice nadaljevati sodelovanje in okrepiti izvajanje skupne zakonodaje na področju boja proti terorizmu, ob spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, ki so temeljne vrednote naše družbe, saj tudi prispevajo k preprečevanju terorizma." Ker gre za globalno grožnjo, je treba tudi okrepiti stike s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami: "Ključno je nadaljevanje dialoga s sredozemskimi državami, v okviru mednarodnih organizacij, kot so Združeni narodi ter dialog z ZDA." Portugalski minister je opisal strategijo EU za boj proti terorizmu, ki je usmerjena na štiri področja: preprečevanje, varovanje, pregon storilcev in reagiranje. Svet vsakih šest mesecev oceni izvajanje te strategije, kakor tudi strategije proti financiranju terorizma ter proti radikalizaciji in rekrutiranju. Na podlagi analiz Svet sprejme odločitve o dodatnih ukrepih - med njimi je predlog poostritve skupne zakonodaje o razstrelivih - samo izvajanje strategij pa je v pristojnosti držav članic. "Sprejemanje zakonodaje na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah pa je počasno, ker zahteva soglasje v Svetu. Z ratifikacijo in začetkom veljavnosti reformne pogodbe bo postopek hitrejši, zdaj pa poteka sodelovanje tudi v takoimenovani skupini proti terorizmu ter prek Europola." Komisar Frattini je ponovil zavezo Komisije za izvajanje skupne strategije proti terorizmu, "pri čemer je treba najti pravo ravnotežje med pravico do življenja in pravico do zasebnosti". Terorizem ostaja stalno prisotna grožnja, kar so poleg poletnih dogodkov v Veliki Britaniji potrdile prav nedavne aretacije osumljenih teroristov na Danskem in v Nemčiji. "Aretacije so dokaz učinkovitosti ukrepov za preprečevanje napadov in so odličen rezultat pristojnih služb," je komisar pohvalil danske in nemške organe pregona. Komisija pripravlja vrsto zakonodajnih predlogov: akcijski načrt za varnost ravnanja z razstrelivi, ki bo uvedel evropsko bazo podatkov in sistem zgodnjega obveščanja v primeru zlorab, bo sprejeta novembra. Nova zakonodaja naj bi zlorabo spleta v teroristične namene opredelila koz kaznivo dejanje, EU pa bo kmalu uvedla tudi zakonodajo za vodenje evidenc letalskih potnikov, saj je "Unija vsaj toliko potencialna tarča kot ZDA, evidenca teh podatkov pa je pomembno orodje za zaščito evropskih državljanov". Frattini je še ponovil nujnost medsebojnega zaupanja in izmenjave informacij med državami članicami, pri čemer pa mora biti oblikovan tudi ustrezen pravni okvir, in dodal: "Ne smemo pozabiti, da po zadnji raziskavi Eurobarometra prepričljiva večina - kar 84 odstotkov državljanov - močno podpira skupno delovanje EU v boju proti terorizmu."
Predstavniki političnih skupin Manfred WEBER (EPP-ED, DE): "Na Danskem so zaprli teroriste, danes zjutraj so v Nemčiji zbudili ljudi z novico, da so pripravljali napad na letališče v Frankfurtu. Naša naloga je, da se s tem spoprimemo. Kakšen je evropski odgovor? Ugotoviti moram, da je nek zastoj, neka ohromitev, zaradi česar sem razočaran. Teroristi so povezani, mi pa čakamo, nič pomembnega nismo sprejeli. Tudi jaz sem za ocenjevanje, preverjanje ukrepov, rabimo pa nov elan. Teror je usmerjen proti našemu načinu življenja." Jan Marinus WIERSMA (PES, NL): "Pomembno je da imamo danes to razpravo, da Evropski parlament postavlja vprašanja. Včasih obstajajo dvomi, ali sodelovanje zadostuje, ali Svet pravilno reagira. Malo dvomim, da vse to funkcionira - kdo bo naslednik koordinatorja, ki je odstopil? Mislim, da sodelovanje ni tako dobro, kot bi moralo biti. Kar bi hotel Frattini, bo možno izvesti le, če se bo s tem strinjal Svet in ga podpiral. Vprašanje je predvsem, kako lahko pritegnemo mlade, ki bi lahko bili žrtve radikalizacije - iskati moramo motive mladih, ki se pustijo radikalizirati in so pripravljeni izvajati teroristične akcije. Gre samo za mednarodno politiko ali za razvoj v politiki, npr. vedno večje siromaštvo v nekaterih državah? Vse to moramo videti in na to ustrezno reagirati. Očitno, da ima mlad človek v Afriki drugačne želje in potrebe kot v Evropi. Represivne akcije za to ne zadostujejo." Graham WATSON (ALDE, UK): "Spet smo priča zakonom, ki nam odvzemajo svoboščine. Nočem reči, da protiteroristični zakoni niso potrebni - včerajšnja aretacija treh osumljencev na Danskem in treh v Nemčiji - vse to kaže, da je grožnja stalno prisotna. A potrebujemo več sodnega sodelovanja, večjo učinkovitost Europola in Eurojusta, da se zagotovi vsaj minimalno postopkovno varstvo. Zanimivo je, kako ravna svet, kjer prevladuje desnica. Zakoni morajo biti proporcionalni grožnjam. Pravite, da imajo ZDA vodilno vlogo. Želimo, da bi imela Evropa ključno vlogo, želel bi, da se oceni učinkovitost evropske politike. (...) Pravite, da 85 odstotkov državljanov podpira evropske akcije. Ni dvoma, da jih podpirajo, toda ali ste se znašli na letališču, ko so starim gospem pobrali škarjice za nohte, ko je treba plačati prozorne plastične vrečke in preplačati vodo v plastenkah, naprodaj prek kontrolne točke. Dejstvo je, da je to nasprotno učinkom institucionalne zaščite. Samo svoboda lahko zagotovi varnost." Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Po tragičnih dogodkih v New Yorku, Londonu in Madridu je naša sposobnost obvladovanja terorizma večja. Potrebujemo pa korak naprej. Državljanske pravice ne smejo biti ovira. Državljani pričakujejo varnost. Sodobni terorizem je privedel do še nepoznanega pojava, do vojaka brez države, ki bi mu poveljevala - torej določila Ženevske konvencije odpadejo. Sprejeti moramo ustrezne ukrepe in se ne smemo lotevati nesmiselnih ukrepov." Cem ÖZDEMIR (Zeleni/EFA, DE): "Danes smo slišali informacije iz Danske in Nemčije in ne govorimo o teoretičnem problemu, temveč o realnem. Torej ne moremo govoriti več, boljše, ampak moramo imeti koncept in ukrepe, ki se obnesejo v praksi. Nujno potrebujemo pregled ukrepov in pozdravljam namen komisarja. Državljane moramo prepričati, da so ukrepi potrebni, a hkrati dokazati, da so uspešni. Hočemo vedeti, kaj je bilo doslej storjenega v boju proti terorizmu in za to moramo imeti podatke. Teh doslej nismo dobivali, na primer od Cie. Gre tudi za moralni boj proti terorizmu in tega ne smemo zanemariti. Svet se mora zavedati, da je sodelovanje Evropskega parlamenta pri tem nujno potrebno. Veste, da je Evropsko sodišče večkrat odločilo, da nekateri ukrepi kršijo temeljne pravice in svoboščine in na vsak način me zanima, ali bo ocena, o kateri so govorili, poslana tudi parlamentu." Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE): "Razpravljamo, kaj se dogaja znotraj EU, a morali bi pogledati širše. Od 11. septembra 2001 traja vojna, v katero se je vključila tudi zveza Nato, stanje v Afganistanu postaja podobno Iraku, v Iraku pa je stalno izredno stanje. V okviru teh sklepov se navajajo točke, ki jih države izvajajo ali naj bi jih. Nemški minister kar vse imenuje terorizem. Nihče ne omenja, da je število žrtev v Bagdadu ocenjeno kot srednje veliko, nihče ni omenil, da se vojake pošilja v vojno za dobiček, da so naše akcije samo povečale akcije teroristov in da se kršijo človekove pravice." Johannes BLOKLAND (IND/DEM, DE): "Pogledati je treba nazaj, da bi lahko gledali naprej - kakšni so bili ukrepi, ali so bili uspešni ter ali niso v nasprotju z načeli pravne države. Nekatere zadeve je treba spremeniti, kot na primer glede ročne prtljage in tekočin. Kaj boste naredili na tem področju? Za leto 2001 obstajajo podatki, a treba jih je tudi obdelati. Po napadih v Londonu in Madridu se je pokazalo, da so podatki tudi tam obstajali, a niso bili obdelani. V knjigi o boju proti terorizmu piše, da je učinkovitost tega boja omejena, na drugi strani pa je ta močno vplival na družbo. Videti je treba predvsem to, da tako dostikrat zgubljamo moralno verodostojnost pred državljani." Andreas MÖLZER (ITS, AT): "Zadnje informacije kažejo, da je teroristična nevarnost dejansko tu. Ne prihaja toliko od zunaj, na primer od Al Kajde, ampak prej od mladih muslimanov, ki živijo v Evropi, postanejo žrtve radikalizacije in postanejo teroristi. Začne se že v šolah, kjer nastajajo tolpe, nadaljuje z radikalizacijo in kasneje tudi z napadi. Napačno si predstavljamo strpnost, ni treba, da prav vse trpimo. Ni dobro, če bomo zanikali lastno kulturo in preveč popuščali. Podpreti bi morali avtohtono prebivalstvo v Evropi." Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK): "Vsi ali vsaj večina izmed nas lahko pride sem in obsojamo in obžalujemo, prav je tako, saj je to neopravičljivo zlo, toda ali v EU vedno tudi počnemo to kar pridigamo? Frankfurt in Danska, nas spominjajo na to, kako vseprisoten je terorizem in njegova nevarnost. Če bi kdorkoli v EU obsodil te aretacije ali če ne bi izvedel potrebnih izročitev, bi bili vsi ogorčeni, saj je to vendar terorizem in čas ga nikakor ne more upravičiti. V moji državi pa se je namestnik predsednika vlade vehementno obrnil proti nemški praksi zaradi zahteve po izročitvi pripadnika IRE zaradi bombnega napada v Nemčiji pred mnogimi leti. To je nesprejemljivo. Enako je nesprejemljivo, da je Irska ponudila zatočišče trem teroristom. Ne moremo izbirati kot na jedilniku, ali bomo enkrat obsojali in drugič ne. Če resnično podpiramo vladavino prava, ne moremo protestirati proti načinom zagotavljanja varnosti." Slovenski govornik V osrednji razpravi plenarnega zasedanja je sodeloval tudi slovenski poslanec Mihael BEJC (EPP-ED, SI) , ki je predstavil svoj pogled na vzroke terorizma: "Komisija je lansko leto predlagala, da ne uporabljamo izrazov kot je islamistični džihadizem in podobno, ampak, citiram, da so to 'teroristi, ki uporabljajo religijo za svoje aktivnosti'. Mislim, da je ključno, da se jasno zavemo, da je treba pojav imenovati s pravim imenom. In pravo ime zame je džihadistični terorizem, kajti ti ljudje so fundamentalisti, ki jim je skupno sovraštvo do demokratične pluralne družbe. Njihova ideologija je diametralno nasprotna klasičnim demokracijam, njihov cilj je ustvariti kalifat in džihadizem se pogosto omenja kot religija, ki tekmuje z drugimi religijami, kot ideologija, ki išče svoj prostor v svetu, vendar je to napačno. Džihadizem ni ekonomsko inspiriran in ni sposoben tekmovanja z drugimi, ampak je ideologija, katere cilj je uničenje drugih ideologij. Zato bi bilo treba v Evropskem parlamentu, v evropskih inštitucijah ustvariti pogoje, akcijski načrt morda, za širjenje demokracije v svetu in okrepiti gospodarsko in politično sodelovanje z islamskimi državami. V islamskem svetu obstajajo demokratične sile, ki so sposobne konfrontacije z drugimi. Pri tem je lahko tem demokratičnim silam pomagati z različnimi oblikami podpore, recimo s financiranjem medijskih postaj, ki širijo demokratične ideje in razkrivajo dejanja teroristov. Ustvariti je treba tudi pogoje za soočenje vseh različnih interpretacij in odpreti razprave, forume in spletne strani svobodno mislečim muslimanom. Tudi evropski javnosti je treba več povedati o terorizmu."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Promet
Resolucija o vnašanju tekočin na letala
2007-09-07 - 12:02
Evropski poslanci so v sredo s 464 glasovi za, 158 proti in 70 vzdržanimi glasovi sprejeli resolucijo glede sprememb uredbe o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (tekočine, prinesene na letalo). Komisijo pozivajo, naj uredbo pregleda in razveljavi, če ne bodo predstavljena dodatna odločilna dejstva. Parlament v besedilu izraža zaskrbljenost, saj se zdi, da stroški, povezani z izvajanjem uredbe, niso sorazmerni z njeno dodano vrednostjo, to pa zaradi dodatnih varnostnih določb, ki so potrebne za njeno izvajanje. Poslanci sicer podpirajo vse varnostne ukrepe za zaščito pred nevarnostjo terorizma v letalstvu in se zavedajo, da je visoka stopnja varnosti potrebna. Hkrati pa poudarjajo, da morajo biti ukrepi zasnovani realistično, za kar največjo omejitev te nevarnosti ter ne smejo biti nesorazmerni. Parlamentarci ugotavljajo, da izvajanje uredbe o prepovedi vnosa tekočin na letalo povzroča povišane stroške letališčem in prevoznikom, letalski potniki pa zaradi zasežene zasebne lastnine tudi utrpijo dodatne stroške. Potniki, še zlasti tranzitni, imajo tako precejšnje neprijetnosti in težave. Zaradi vseh nedoslednosti ter nejasnosti ob izvajanju uredbe parlament poziva Komisijo, da jo kot prednostno pregleda in razveljavi, če ne bodo predstavljena dodatna odločilna dejstva. Komisija bi morala tudi objaviti celotno besedilo o prepovedih in omejitvah, ki bi lahko veljale za državljane, saj ta del besedila uredbe sedaj ni dostopen javnosti. Objavljen pa bi moral biti tudi seznam izjem pri prepovedih in omejitvah ter navedeni vzroki za ta ukrep. Resolucija Evropskega parlamenta o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (tekočine, prinesene na letalo)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0374 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Promet
Logistika tovornega prometa
2007-09-07 - 12:02
Evropski poslanci so s 577 glasovi za, 52 proti in 61 vzdržanimi glasovi sprejeli dokument, ki je odgovor na sporočilo Komisije o logistiki tovornega prometa. V njem podpirajo posvetovanja za odpravo obstoječih ozkih grl na področju prevoza v Evropi in podpirajo namen o akcijskem načrtu za logistiko. Med drugim tudi predlagajo, naj se v bližnji prihodnosti imenuje evropski koordinator, da bo obravnaval pomorske avtoceste, ki so vključene med prednostne projekte vseevropskega prometnega omrežja. Poročilo je pripravila Inés AYALA SENDER (PES, ES) , med drugim pa poudarja, da bi morali državni organi sodelovati pri ustvarjanju ugodnega okolja, iskanju rešitev za obstoječa ozka grla in izboljšanju ozaveščenosti ljudi o pozitivnem potencialu logistike, ki je pomemben dejavnik razvoja evropske rasti in konkurenčnosti. Logistika je načeloma proces načrtovanja, izvajanja in nadzorovanja uspešnega in učinkovitega pretoka blaga, storitev in s tem povezanih podatkov informacij s kraja porekla do kraja porabe. Ima ključno vlogo pri zagotavljanju učinkovitega delovanja gospodarstva EU in predstavlja približno 13 odstotkov bruto domačega proizvoda v EU, če upoštevamo dejavnost kot celoto. Obenem pa logistični stroški (prevoz in skladiščenje) v povprečju predstavljajo 10–15 odstotkov končnega stroška končnega izdelka v Evropi. Glede na pričakovano stopnjo rasti tovornega prometa – približno 50 % v obdobju 2000– 2020 – bo vloga logistike v prihodnosti še bolj pomembna pri doseganju učinkovitega, trajnostnega, dostopnega in varnega prevoznega sistema. Komisija v svojem sporočilu določa prednostne naloge in konkretna področja za ukrepanje:
določitev in razrešitev ozkih grl;
uporaba inteligentnih prevoznih sistemov;
usposabljanje na področju logistike;
statistika;
uporaba infrastrukture;
opravljanje storitev;
pospeševanje in poenostavitev večmodalnih verig in standardov natovarjanja.
Parlament večinoma pozdravlja namene Komisije, vendar ob tem opozarja, da se je treba problematike lotiti večplastno in upoštevati različne dejavnike pa tudi izkušnje drugih držav. Poslanci tako opozarjajo, da morajo biti pristopi k problemu reševanja ozkih grl različni glede na način prevoza. Med drugim strinjajo z načrti za uvedbo enotnega prevoznega dokumenta za ves prevoz blaga, ne glede na način prevoza, vendar menijo, da mora takšen dokument prevoznim podjetjem zagotoviti jasno pravno varnost in nadomestiti številne obstoječe prevozne dokumente. Parlamentarci ugotavljajo, da Komisija v svojem sporočilu ne omenja vseevropskega prometnega omrežja. Odločitve Sveta EU so prinesle zmanjšanje financiranja za to omrežje v okviru finančne perspektive 2007-2013, torej so v ospredju evropskega financiranja čezmejni prednostni projekti. Vendar pa ima financiranje vseevropskega prometnega omrežja velik vpliv na razvoj logistike tovornega prometa v EU, zato poslanci pozivajo Komisijo, Svet in države članice, naj ob razpravi o financiranju politik EU 2008-2009 izkoristijo priložnost ter dokončno razrešijo stalen problem nezadostnega financiranja skupne prometne politike. Parlament vztraja, da bi moral akcijski načrt podpirati inovativno logistiko, somodalnost ter varnejšo in trajnostno mobilnost. Glede spornih zamisli, da naj bi v EU dovolili uporabo tovornih vozil s težo 60 ton, se poslanci zavzemajo za kompromis: ti tovornjaki bi bili dovoljeni le na določenih cestah v državah članicah ter le na zahtevo držav. Pri ocenjevanju tovrstnih zahtev bi morali upoštevati zlasti dejavnike, kot so obstoječa infrastruktura in varnostni zadržki pa tudi dejstvo, da bi omogočanje uporabe cest 60-tonskim tovornjakom obseg prometa povečalo, ne pa zmanjšalo, saj bi se znižali stroški na kilometer ceste, kar bi privlačilo še več cestnih prevoznikov. Parlamentarci na koncu še podpirajo predlog o oblikovanju skupnih standardov usposabljanja in meril uspešnosti, pa tudi medsebojno priznavanje usposobljenosti, znanja in pristojnosti vsega osebja, ki dela v prometu in logistiki. Resolucija Evropskega parlamenta o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0375 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Promet
Direktiva o prevozu nevarnega blaga
2007-09-07 - 12:02
Poslanci Evropskega parlamenta so na plenarnem zasedanju v Strasbourgu v sredo potrdili predlog direktive o prevozu nevarnega blaga. Z njo bo EU uskladila tovrstna pravila in jih združila v enem dokumentu, ki bo veljal za prevoze po cestah, železnici in celinskih plovnih poteh. Predlog direktive mora zdaj potrditi še Svet EU. Poročilo o direktivi je pripravil poslanec Bogusław LIBERADZKI (PES, PL) , parlament podpira predlog Komisije z nekaj dopolnili za večjo jasnost besedila. Nova direktiva bo poenostavila pravila za prevoz nevarnega blaga in jih naredila prijaznejša uporabnikom. Trenutna evropska zakonodaja sicer z dvema direktivama ureja te prevoze po cestah in železnicah, vendar pa je zapletena in zato zelo težko izvedljiva. Razlogi za predlog in ozadje Mednarodni prevoz nevarnega blaga urejajo mednarodni sporazumi. V Evropi trenutno veljata sporazuma za cestni in železniški prevoz, sporazum za prevoz po celinskih plovnih poteh pa je v postopku ratifikacije. Celotna količina prepeljanega nevarnega blaga v Uniji je okoli 110 milijard ton/km na leto , od tega 58 odstotkov po cesti, 25 odstotkov po železnici in 17 odstotkov po celinskih plovnih poteh. Trend prevoza po železnici in celinskih plovnih poteh se povečuje, zmanjšuje pa se prevoz po cestah. Delež nevarnega blaga v celotnem tovornem prometu je okoli 8 odstotkov . Združeni narodi so oblikovali dokument z naslovom Priporočila za vzorčne predpise glede prevoza nevarnega blaga in mednarodni sporazumi, ki urejajo mednarodni prevoz nevarnega blaga, temeljijo na teh priporočilih:
Evropski sporazum o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti ( ADR );
Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga ( RID );
Evropski sporazum o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po celinskih vodah ( ADN ).
Skoraj vse države članice EU so podpisnice ADR in RID, ADN pa naj bi po ratifikacijah začel veljati najpozneje leta 2009. Zakonodaja EU pokriva cestni in železniški prevoz nevarnega blaga ter zagotavlja visoko stopnjo varnosti, prosto zagotavljanje in prost pretok prevoznih sredstev na ozemlju EU. Ker bo ADN začel kmalu veljati, se je treba izogniti razvoju dveh različnih ureditev: ene za mednarodni prevoz in ene za notranji prevoz. Utemeljitev za vključitev mednarodnih sporazumov za cestni in železniški prevoz v evropsko zakonodajo (in s tem razširitev njihove veljavnosti tudi na notranji prevoz) prav tako velja za celinske plovne poti. Pri multimodalnem prevozu, ki postaja vedno bolj razširjen, namreč ni smotrno imeti ločenih zbirk predpisov za vsako vrsto prevoza, saj to ovira dejavnost in po nepotrebnem zvišuje stroške. Iz zgodovinskih razlogov je obstoječa zakonodaja EU o prevozu nevarnega blaga precej zapletena. Deli zakonodaje, ki se nanašajo na posamezne vrste prevoza, vsebujejo nepotrebna neskladja. Poleg tega so nekatere določbe zastarele ali pa bodo kmalu postale zastarele. Dve od sedanjih direktiv sta tako rekoč odvečni, saj so bile njune določbe vključene v ADR, RID in ADN. Poleg tega je treba ob vsaki spremembi mednarodnih sporazumov, v dveletnih časovnih presledkih, za direktivi v celoti prevesti obsežne tehnične priloge, kar se je izkazalo kot izjemno zahtevno, če ne celo nemogoče. Nova direktiva bo zamenjala štiri sedaj veljavne direktive in dve odločbi Komisije. Parlament ugotavlja, da bo poenostavljene predpise laže prenesti v nacionalne zakonodaje, upravni postopki pa se bodo hitreje izvajali po usklajenih ter jasnejših pravilih. Prav tako naj bi spremembe prinesle tudi jasnejšo dokumentacijo prevozov in omogočile boljše usposabljanje osebja. Poslanci se še zavzemajo, da bi morala država članica ohraniti pravico do urejanja ali prepovedi prevoza nevarnega blaga na svojem ozemlju izključno iz razlogov, ki niso varnostnega značaja, kot na primer zaradi nacionalne varnosti ali varovanja okolja. Države bi lahko določile posebne varnostne zahteve za prevoz nevarnega blaga, ki ni zajet v direktivi, še posebej, kadar gre za prevoz na potniških vlakih. Ker se parlament in Svet EU načeloma strinjata o vsebini direktive, bo ta lahko sprejeta že po prvi obravnavi postopka soodločanja. Zdaj je na potezi Svet, ki bo verjetno sprejel tudi dopolnila, ki jih predlagajo poslanci. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive o notranjem prevozu nevarnega blaga
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0370 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Spremembe na trgu mleka
2007-09-07 - 12:02
Evropski parlament je v postopku posvetovanja potrdil spremembe dveh uredb in direktive, ki določajo pravila o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi izdelki. Poslanci ob tem vztrajajo, da morajo spremembe koristiti potrošnikom, predvsem pri zvišanju pomoči za sistem mleka za šole, ne bi pa tudi smeli ukiniti pomoči za zasebno skladiščenje. Komisija je februarja predlagala več sprememb ureditve trga z mlekom in mlečnimi izdelki, poslanka Elisabeth JEGGLE (EPP-ED, DE) pa je pripravila tri poročila na to temo, ki jih je parlament v sredo sprejel z veliko večino. Poslanci podpirajo večino sprememb, predlagajo pa tudi nekaj dopolnil, s katerimi naj bi omilili posledice te "mini reforme". Predlogi Komisije Najpomembnejše predlagane spremembe so naslednje:
Znižanje intervencijske cene za posneto mleko v prahu : Intervencijska cena za posneto mleko v prahu zdaj temelji na povprečni 35,6-odstotni vsebnosti beljakovin, prihodnja pa bo temeljila na 34-odstotne standardizirani vsebnosti, zato se bo znižala za 2,8 %, na 169,80 EUR na 100 kg .
Ukinitev mehanizma za intervencijo na trgu masla
Odprava nacionalnih razredov kakovosti za maslo : Sedanjih 27 nacionalnih razredov se nadomesti z enotno opredelitvijo kakovosti.
Ukinitev nekaterih pomoči za zasebno skladiščenje : Ukinitev zasebnega skladiščenja smetane in posnetega mleka v prahu, ker se ta instrument v preteklosti ni uporabljal.
Ukinitev pomoči za odprodajo za vojaške sile : Možnost odkupa masla po znižani ceni za vojaške sile je odveč.
Uvedba enotne stopnje pomoči za sistem mleka za šole : Namesto pomoči glede na vsebnost maščob naj bi se uvedla enotna stopnja 16,11 EUR/100 kg .
Opustitev obvezne uporabe uvoznega dovoljenja
Parlament se brez pripomb strinja s praktično vsemi predlaganimi spremembami, sprejel pa je dopolnili glede sistema mleka za šole in zasebnega skladiščenja . Glede mleka za šole se poslanci strinjajo z uvedbo enotne stopnje, predlagajo pa, da bi se stopnja pomoči zvišala na 18,15 EUR/100 kg . Sistem mleka za šole je namreč pomemben element, ki prispeva k uravnoteženi prehrani v boju proti prekomerni teži in debelosti. Zato je treba dvigniti višino pomoči in tako zagotoviti njegovo uspešnost. Poleg zahteve po povišanju pomoči pa je smiselna tudi razširitev izbora proizvodov, ki so uvrščeni v ta sistem na tvoren in zdravju koristen način, zlasti z upoštevanjem novih, inovativnih proizvodov. Komisarka za kmetijstvo Mariann Fischer-Boel je v razpravi glede tega izrazila upanje, da bo dosežen sporazum s Svetom EU, ki ima zadnjo besedo pri sprejemanju zakonodaje s področja kmetijstva. O zasebnem skladiščenju pa se poslancem trditev Komisije za črtanje zasebnega skladiščenja ne zdi prepričljiva. Res je, da se pomoč v praksi ni uporabljala, toda instrument bi morali obdržati iz naslednjih razlogov: - enotna tržna ureditev še vedno predvideva zasebno skladiščenje v veliko sektorjih kmetijske politike; - instrument naj ostane kot "varnostna mreža"; - odprava zasebnega skladiščenja je temeljno politično odločitev, ki mora biti odvisna od splošne preučitve pri "zdravstvenem pregledu". Standardizacija, kot jo predlaga Komisija in bo začela veljati s 1. januarjem 2008, naj bi prispevala k proračunskim prihrankom v višini povprečno 19,55 milijona evrov na leto v obdobju od leta 2008 do 2013 (skupno 117,3 milijona evrov ). Proračunski prihranki pa bi morali po mnenju parlamentarcev ostati sektorju mleka. Zato je treba oblikovati program za prestrukturiranje sklada, ki bo spremljal in podpiral reformne ukrepe. Cilji programa morajo zajemati tudi podporo prestrukturiranja pri proizvajalcih in predelovalcih mleka, ki jih je prizadela večja liberalizacija trga, okrepitev promocijskih ukrepov in ukrepov za ozaveščanje o prehrani, podporo ohranitvi in posodobitvi proizvodnje mleka v težkih pogojih na gorskih območjih ter okrepitev sistema mleka za šole. Liberalizacija trga za konzumno mleko Trenutno so v EU dovoljene le tri kategorije konzumnega mleka: - posneto mleko (z največ 0,5 % maščobe), - delno posneto mleko (z 1,5 % do 1,8 % maščobe) in - polnomastno mleko (z najmanj 3,5 % maščobe). Komisija predlaga, da bi v Evropski uniji dovolili tudi proizvodnjo in prodajo konzumnega mleka, ki ga ni mogoče uvrstiti v nobeno od teh kategorij , če je na etiketi jasno in čitljivo označena vsebnost maščob. Parlament zahteva več jasnosti za potrošnike: takšno mleko se ne sme imenovati polnomastno, delno posneto ali posneto mleko, ampak bi bilo treba na embalaži v neposredni povezavi z oznako izdelka jasno označiti odstotek vsebnosti maščobe v mleku, pri navedbi vsebnosti maščobe pa ne bi bilo treba uvesti tolerančne meje ± 0,2%, saj je ta nejasna. Komisija ta predlog parlamenta podpira. Standardizacija za konzervirano mleko Standardizacija vsebnosti beljakovin za konzervirano mleko (mleko v prahu in kondenzirano mleko) trenutno ni dovoljena - ohranja se naravna vsebnost beljakovin mleka, ki je med 31 in 37 odstotki. Evropska mlečna industrija ter izvozniki konzerviranega mleka že dolgo zahtevajo uskladitev evropskih pravil o vsebnosti z mednarodnimi standardi (Codex), ki znašajo 34 odstotkov vsebnosti beljakovin za konzervirano mleko. Predlagana standardizacija z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34 odstotkov izraženo v nemastni suhi snovi, bo evropskim proizvajalcem omogočila, da s svojimi konkurenti iz tretjih držav konkurirajo pod enakimi pogoji in poslanci so spremembo podprli brez dopolnil. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o določitvi dodatnih pravil o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi proizvodi za konzumno mleko Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o nekaterih vrstah delno ali v celoti dehidriranega konzerviranega mleka za prehrano ljudi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0373 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0372 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0371 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Varnost hrane
Zmanjševanje škode zaradi uživanja alkohola
2007-09-07 - 12:02
Parlamentarci so zaskrbljeni zaradi podatkov o povečevanju uživanja alkohola, zlasti med mladostniki, ki s pitjem začenjajo vse mlajši, zato se zavzemajo za učinkovitejšo strategijo EU za zmanjševanje škode zaradi uživanja alkohola. Poročilo, ki so ga sprejeli v sredo, prinaša številne predloge za izboljšave na tem področju. Dokument, ki ga je pripravil italijanski poslanec Alessandro FOGLIETTA (UEN, IT) analizira številne dejavnike problematike prekomernega uživanja alkohola in predlaga ukrepe, s katerimi bi države lahko v prihodnosti zmanjšali razširjenost te nevarne razvade ter pomagali pri zmanjševanju škode. Alkohol je vzrok smrti zaradi povezanih bolezni in nesreč ter povzroča socialne probleme in kriminal, pa tudi veliko gospodarsko škodo evropskemu gospodarstvu, izvajanje proti-alkoholnih politik, podprtih z dokazi, pa je prednostna naloga vseh držav članic EU. Škodljive posledice za zdravje so med drugim fetalni alkoholni sindrom, motnje fetalnega alkoholnega spektra, bolezni jeter, rak, zvišan krvni pritisk in srčni infarkt, prometne nesreče in nesreče pri delu, pa tudi družbena škoda, kot je nasilje v družini, zanemarjanje otrok, nezaposlenost, revščina, družbena stigmatizacija in socialna izključenost. Poslanci ob tem priznavajo, da je se uživanje alkohola mogoče imeti za del evropske kulturne dediščine in življenjskega sloga. Uživanje alkohola v majhnih količinah, to je 10 gramov dnevno lahko pri posameznikih srednjih let ob določenih pogojih pripomore k preprečevanju srčno-žilnih bolezni in ishemije. Tudi sicer je večina uživalcev alkohola zmernih, vendar predstavlja nevarno in škodljivo uživanje alkohola pomemben vedenjski vzorec. Opozorila na embalaži in drugi predlogi Komisiji Sedaj veljavna zakonodaja državam članicam omogoča, da same sprejemajo predpise o obveznih zdravstvenih opozorilih glede alkoholnih pijač: na nalepkah na sprednji strani embalaže je tako lahko opozorilo, da lahko alkohol povzroča hude zdravstvene in duševne težave, da povzroča odvisnost in da lahko uživanje alkohola med nosečnostjo škoduje zarodku. Parlament ugotavlja, da različne nacionalne zahteve za označevanje nedvomno vplivajo na notranji trg EU, zato poziva Komisijo, naj izvede primerjalno študijo o vplivu in učinkovitosti teh opozoril, da bi se zmanjšalo nevarno in škodljivo uživanje alkohola, in naj rezultate objavi pred 31. decembrom 2009. Komisijo in države članice poslanci pozivajo, naj z vključevanjem ustreznih nevladnih organizacij in gospodarskih združenj v forum za alkohol in zdravje podprejo izmenjavo preverjene prakse, da prepreči nevarno in škodljivo uživanje alkohola med otroki in mladimi, ter uvedejo naslednje ukrepe: - Izobraževalne kampanje o tveganjih nevarnega in škodljivega uživanja alkohola, predvsem v šolskih izobraževalnih programih, namenjene otrokom in najstnikom, ki naj bi jih predvsem spodbujali k rednim športnim dejavnostim, njihovim staršem, da bi bili v družini pripravljeni spregovoriti o problemih zaradi alkohola, ter učiteljem, že zgodaj bi bilo treba začeti seznanjati tudi s pojmom odgovornega in zmernega uživanja pri odraslih. - Omejitev dostopa mladim do alkoholnih pijač, na primer z doslednim izvajanjem obstoječe zakonodaje, ki prepoveduje prodajo alkohola mladim, s poostritvijo nadzora nad prodajalci in distributerji, kot so restavracije in bari, samopostrežne trgovine in prodajalci na drobno. - Vključitev prodajalcev na drobno in gostincev v oblikovanje in izvajanje konkretnih ukrepov za preprečevanje prodaje in strežbe alkohola in alkoholnih napitkov "alkopop" mladoletnikom. - Osredotočenje na pijače "alkopop" , ki so namenjene posebej mladim, ter zagotovitev, da bodo potrošniki jasno prepoznali alkoholno naravo takih pijač, in sicer s pomočjo ukrepov, kot so strožje zahteve pri označevanju takšnih pijač in zahteve po jasnejšem ločevanju pijač "alkopop" in brezalkoholnih pijač v trgovinah, prodaja teh pijač mladim pa naj bo prepovedana, hkrati pa je treba spodbujati tudi višje davke na tovrstne pijače. - Smernice za izvajanje na nacionalni ravni, ki naj določijo starostno mejo za nakup, prodajo in točenje alkoholnih pijač. - Meja za vsebnost alkohola v krvi za voznike začetnike naj čim bližje 0 ‰, pri čemer je treba upoštevati, da lahko nekatere vrste pripravljene hrane vsebujejo sledi alkohola. - Omogoči naj se več načinov za določanje in preverjanje vsebnosti alkohola v krvi, tudi z avtomatskim izračunom na medmrežju in široko dostopnostjo promilomatov, zlasti v diskotekah, barih in na stadionih ter na avtocestah, zlasti ponoči, pivcem pa je treba jasno sporočiti, da pitje in vožnja ne sodita skupaj; - Maksimalno povečanje preverjanja vožnje pod vplivom alkohola. - Poostritev kazni za vožnjo pod vplivom alkohola, ki jih določajo države članice, na primer daljše obdobje odvzema vozniškega dovoljenja. - Zagotovitev, da so za voznike, ki so zaužili alkohol, na voljo nadomestna javna prevozna sredstva . - Širjenje programov za voznike ("Kdor vozi, ne pije."), da bi s tem dosegli pozitivne učinke na cestno varnost, hkrati pa opozarjati sopotnike na posledice nevarnega in škodljivega uživanja alkohola. - Evropska nagrada za najboljšo kampanjo proti nevarnemu in škodljivemu uživanju alkohola, namenjeno šolam in mladim. - Izmenjava dobre prakse med državami članicami o delovanju proti nevarnemu in škodljivemu uživanju alkohola ter med nacionalnimi policijami o preverjanju vožnje pod vplivom alkohola pri mladih. - Spodbude za zagotavljanje psihološkega spremljanja posameznikov , sprejetih v bolnišnico zaradi akutne zastrupitve z alkoholom. Resolucija Evropskega parlamenta o strategiji Evropske unije za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0377 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Potrošniki
Revizija enotnega trga
2007-09-07 - 12:02
Evropski parlament je v torek s 534 glasovi za, 19 glasovi proti in 27 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo na lastno pobudo o reviziji enotnega trga, ki ga je pripravil poslanec Jacques TOUBON (EPP-ED, FR). Poslanci v dokumentu med drugim pozivajo, da bi bilo treba dokončati odpiranje omrežnih industrij, kot so prevoz, telekomunikacije, poštne storitve in prevoz energije, ki so že po definiciji namenjene za povezovanje podjetij in posameznikov. Enotni evropski trg je bil vzpostavljen s 1. januarjem 1993 in je v skoraj 15 letih delovanja pomagal ustvariti milijone novih delovnih mest, dodatne zaslužke in spodbudil izvoz ter naložbe po vsej Uniji. Kljub temu pa trg še ni dokončno vzpostavljen in revizija, ki jo je pripravila Evropska komisija, naj bi bila priložnost, da se predstavijo vse koristi, ki jih lahko prinese dokončno oblikovanje enotnega trga. Po mnenju parlamenta notranji trg oblikuje del vsakodnevnega življenja državljanov že do tolikšne mere, da se sploh ne zavedajo več prednosti in koristi, ki jih lahko od njega imajo. Nujno je, da se razširi možnosti državljanov in se jim ponudi kakovostne izdelke in boljše možnosti za čezmejne nakupe, sektorji, na katerih še ni prišlo do usklajevanja, pa še vedno predstavljajo polovico enotnega trga. Dokument zahteva od Komisije, da sprejme celovito strategijo o vseh pravicah intelektualne lastnine , zlasti da predlaga skupno strategijo za patente v Evropi . Te pravice namreč podpirajo gospodarstvo kulturnih industrij in zagotavljajo spodbujanje kulturne raznolikosti. Glede energije in boja proti globalnemu segrevanju poslanci pozdravljajo sporazum z marčnega Evropskega sveta kot korak na poti k evropski energetski politiki. Ob tem menijo, da je bilo pomenu jedrske energije pri doseganju ciljev energetske in okoljske politike Evropske unije posvečeno premalo pozornosti. Poudarjajo tudi dejstvo, da enotni trg zahteva razvoj medsebojno povezanih omrežij. Prost pretok blaga je ključni element za učinkovitost enotnega trga, pa vendar za četrtino vseh izdelkov , proizvedenih v Evropski uniji, še vedno ne veljajo usklajevalni ukrepi. Parlament zato poziva države članice, naj v celoti uporabljajo vzajemno priznavanje in s tem zagotovijo izvajanje te temeljne svoboščine, ki je v korist potrošnikom in podjetjem. Poslanci menijo, da je treba na določenih področjih povečati harmonizacijo , zlasti na področju maloprodajnih finančnih storitev (vključno s plačilnimi sredstvi) in področju obdavčevanja . V zvezi s tem spodbujajo Komisijo, da predvidi vzpostavitev konsolidirane enotne osnove za odmero evropskega davka za podjetja. Poročilo tudi poudarja pomen odprave omejitev za prosti pretok delavcev ter spodbujanje socialnih ciljev , kot so kakovostna delovna mesta, enake možnosti, varovanje zdravja in okolja, ob upoštevanju kulturne raznolikosti v državah članicah. Parlament še dodaja, da bi morala Komisija pojasniti nedoslednosti na področju zdravstvenih in socialnih storitev splošnega pomena na enotnem trgu. Kakovostne in moderne storitve splošnega pomena so namreč nujno potrebne za doseganje ciljev, kot so socialna in ozemeljska kohezija, varstvo okolja in kulturna raznolikost. Na koncu dokument navaja, da bo EU v svetovnem gospodarstvu lahko uspevala samo, če doseže, oziroma preseže inovacijsko sposobnost svojih trgovinskih partnerjev. Unija zato potrebuje posebne ukrepe, da bi enotni trg postal bolj inovativen in se mora kot celota vključiti v prihodnje trende v svetovnem gospodarstvu, saj bosta le tako zagotovljeni učinkovitost trgovinske zaščite EU ter trajnostna konkurenca. Čezatlantski notranji trg (sporazum o prosti trgovini med ZDA in EU) bi bil lahko eden od primernih instrumentov za doseganje tega. Resolucija Evropskega parlamenta o reviziji enotnega trga: premagovanje ovir in neučinkovitosti z boljšim izvajanjem in uveljavljanjem
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0367 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Parlamentarci proti znanstvenim poskusom na primatih
2007-09-07 - 12:02
Evropski parlament je v četrtek objavil pisno izjavo o odpravi znanstvenih poskusov na primatih, ki jo je od aprila podpisalo več kot 400 poslancev. Med parlamentarci, ki so vložili izjavo v postopek, je tudi slovenska poslanka Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI). Parlament v izjavi navaja podatke, da v okviru javne razprave Komisije o poskusih na živalih več kot 80 odstotkov anketirancev odgovorilo, da uporaba primatov za poskuse ni sprejemljiva, vendar se vsako leto za poskuse v laboratorijih EU uporabi več kot 10 tisoč primatov, primati pa v ujetništvu zelo trpijo. Pri skoraj vseh vrstah primatov se več kot 90 odstotkov DNK ujema s človeško, ob tem pa kar 26 % vrst primatov grozi izumrtje, vendar se primati, ujeti v divjini, še naprej uporabljajo v laboratorijih. Poleg tega jih je težko zaščititi pred nevarnostmi, kot je ubijanje za prehrano ljudi, če je znano, da jih akademske ustanove na Zahodu neovirano uporabljajo. Napredna tehnologija in tehnika zdaj omogočata alternativne metode, ki se pogosto izkažejo za učinkovitejše in zanesljivejše od poskusov na primatih, kot so funkcijsko magnetnoresonančno slikanje, mikrodoziranje, računalniško modeliranje ali tkivna in celična kultura. Kljub genetskim podobnostim so razlike med ljudmi in drugimi primati zelo pomembne, zato tudi poskusi na primatih niso tako natančni kot raziskave pri ljudeh. Parlament poziva Komisijo in Svet EU, naj določita za prednostno nalogo odpravo uporabe človeku podobnih opic in opic, ujetih v divjini, pri znanstvenih poskusih. Ob tem je treba pripraviti časovni razpored za nadomestitev uporabe vseh primatov pri znanstvenih poskusih z alternativnimi možnostmi. Pisna izjava o znanstvenih poskusih na primatih
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2007-0040 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Civilna zaščita
Večja učinkovitost evropske številke za klic v sili 112
2007-09-07 - 12:02
V četrtek je parlament sprejel tudi izjavo o uporabi evropske številke za klic v sili 112, s katero poziva države članice Unije in Komisijo, naj okrepijo prizadevanja za izboljšanje njene učinkovitosti ter prepoznavnosti med državljani. Predlog izjave je od konca aprila do izteka roka podpisalo 528 poslank in poslancev. Številka 112 za klic v sili, ki je enotna za vse članice EU, je bila uvedena leta 1991 in leta 2002 je bil njen projekt še razširjen. Evropski parlament ugotavlja, da pravilno uveljavljanje številke 112 zadeva številna področja EU (telekomunikacije, zdravje, notranja varnost, civilna zaščita), obenem pa tudi vpliva na številna druga (prevoz, turizem). Po mnenju poslancev številka državljanom ne nudi zadostne kakovosti storitev, EU pa bi morala ustvariti visokokakovostne, interoperabilne telekomunikacije med državljani in dežurnimi službami za nujne primere zaradi zmanjšanja trpljenja in izgube človeških življenj med vsakodnevnimi nezgodami in hudimi nesrečami. Parlament poziva države članice in Komisijo, naj uporabijo potrebne postopke in sredstva za zagotovitev, da bo storitev 112 učinkovita po vsej EU. Komisijo, naj prek neodvisnih organov oceni dejansko uporabo številke po vsej EU. Poslanci so tudi prepričani, da bi morala Komisija obravnavati telekomunikacije v sili tako, da vključi vsa zadevna področja in gradi na zgledu držav, ki to vprašanje rešujejo na nove in inovativne načine. Številka 112 je v uporabi v 27 državah članicah EU ter na Norveškem in v Liechtensteinu. V Evropi vsako leto beležijo več kot 100 milijonov klicev v sili, ki zajemajo dogodke od infarktov do terorističnih napadov, prometnih nesreč, požarov in potresov. Pobuda ERA-NET v projektu Hesculaep združuje partnerje iz 13 držav (tudi Slovenije) za izboljšanje koordinacije in učinkovitosti služb, ki se odzivajo na klice 112. Evropski proizvajalci avtomobilov pa so se zavezali, da bodo po letu 2009 vsi novi avtomobili na trgu opremljeni s sistemom eCall za avtomatski klic v sili. Projekt je del pobude eSafety. Pisna izjava o evropski številki za klic v sili 112
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2007-0044 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Program "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje" dobil zeleno luč v parlamentu
2007-09-07 - 12:02
Poslanci Evropskega parlamenta so v drugi obravnavi postopka soodločanja potrdili predlog Komisije za začetek izvajanja programa za preprečevanje uporabe drog in obveščanje o njihovih nevarnostih v okviru splošnega programa "Temeljne pravice in pravosodje", za obdobje 2007–2013. Parlament je predlog prvič obravnaval decembra 2006 in sprejel določena dopolnila, ki jih je Svet EU v postopku soodločanja večinoma sprejel. Po potrditvi posebnega programa "Civilno pravosodje" julija 2007 pa je bil osnutek skupnega stališča Sveta spremenjen v skladu z medinstitucionalnim sporazumom o splošnem programu "Temeljne pravice in pravosodje". Program ima postavljene splošne in posebne cilje. Splošni cilji so: - preprečevanje in zmanjševanje uporabe drog in odvisnosti; - izboljšanje informiranja o uporabi drog - podpora izvajanju strategije EU o drogah. Posebni cilji programa pa zajemajo ukrepe za preprečevanje uporabe drog vključno z obravnavanjem zmanjšanja škode zaradi uporabe drog in metod zdravljenja ob upoštevanju najnovejših znanstvenih spoznanj. Program naj bi tudi ocenil izvajanje akcijskih načrtov proti drogam v obdobjih 2005-2008 in 2009-2012. Dodatne čezmejne projekte lahko pripravita vsaj dve državi članici ali ena članica in ena pristopnica/kandidatka. Med državami, ki bodo sodelovale v programu, so tudi države zahodnega Balkana, ki so podpisnice stabilizacijsko-asociacijskih sporazumov. Posebna pozornost bo namenjena tveganim ciljnim skupinam - mladostniki, ženske, prebivalci v depriviligiranih okoljih. Ob tem bo program usmerjen tudi na učitelje, starše, socialne delavce, medicinsko osebje, nevladne organizacije, verske skupnosti, lokalne oblasti in organe pregona kot pomembne dejavnike pri širjenju informacij in osveščanju o nevarnosti uporabe drog. Financiranje se bo izvajalo z donacijami in javnimi naročili, zgornja meja sofinanciranja pa bo določena v letnih delovnih programih. Za posebni program "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje" je v 7-letnem obdobju namenjenih 21,35 milijona evrov . Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o vzpostavitvi posebnega programa "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje" za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa "Temeljne pravice in pravosodje"
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0378 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09755 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
