A7-0035/2009
9.10.2009
*
POROČILO
o predlogu Odločbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za spremljanje uporabe schengenskega pravnega reda
(KOM(2009)0105 – C6‑0111/2009 – 2009/0032(CNS))
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
Poročevalec:
Carlos Coelho
PR_CNS_art100rej
PE 428.163v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................6
POSTOPEK................................................................................................................................9
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Odločbe Sveta o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za spremljanje uporabe schengenskega pravnega reda
( KOM(2009)0105 – C6‑0111/2009 – 2009/0032(CNS) )
(Postopek posvetovanja)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije ( KOM(2009)0105 ),
– ob upoštevanju člena 39(1) ter členov 30 in 31 Pogodbe EU, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C6-0111/2009 ),
– ob upoštevanju členov 100 in 55 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ( A7‑0035/2009 ),
1. zavrne predlog Komisije;
2. poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
UVOD
Oblikovanje schengenskega območja v poznih osemdesetih in zgodnjih devetdesetih letih prejšnjega stoletja je bil eden večjih dosežkov v evropski zgodovini, ki sta ga zaznamovala odprava nadzora na skupnih mejah in uvedba prostega gibanja na tem območju. Hkrati so bili izvedeni tudi različni izravnalni ukrepi, zlasti okrepitev nadzora na zunanjih mejah ter policijskega, carinskega in pravosodnega sodelovanja, vzpostavitev schengenskega informacijskega sistema in tako naprej.
Za odpravo nadzora na notranjih mejah mora med državami članicami prevladovati popolno medsebojno zaupanje v njihove sposobnosti, da bodo v celoti uporabljale potrebne spremljevalne ukrepe. Varnost na schengenskem območju je odvisna od tega, kako strogo in učinkovito posamezne države članice izvajajo nadzor na zunanjih mejah, ter kakovosti in hitrosti izmenjave informacij prek schengenskega informacijskega sistema. Nestanovitno in neprimerno delovanje katerega koli od naštetih elementov pomeni tveganje za varnost Evropske unije in učinkovitost schengenskega območja.
Leta 1998 je bil ustanovljen stalni odbor
SCH/Com-ex (98) 26 fin. z nalogo, da države članice oceni v dveh ločenih stopnjah:
– začetek učinkovanja: odbor je moral preveriti, ali so bili izpolnjeni vsi pogoji za uporabo schengenskega pravnega reda za odpravo mejnega nadzora;
– izvajanje: po odpravi nadzora na notranjih mejah je bilo treba vzpostavljeno medsebojno zaupanje ohranjevati in krepiti, zato je odbor preverjal pravilno uporabo schengenskega pravnega reda v državah članicah.
Po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe leta 1999 in vključitve schengenskega pravnega reda v EU je stalni odbor postal delovna skupina za schengensko evalvacijo (SCH-EVAL), njegov mandat in medvladna narava pa sta ostala nespremenjena.
PODROČJE UPORABE PREDLOGA:
Predlog nikakor ne spreminja prvega dela mandata, saj delovna skupina za schengensko evalvacijo ohranja svoje pristojnosti za ocenjevanje pred začetkom učinkovanja, kar je osnova za pomemben odnos medsebojnega zaupanja.
Pozornost je zato namenjena drugemu delu mandata, to je preverjanju pravilne uporabe pravnega reda po odpravi notranjih meja, poleg tega pa predlog določa, da se Komisiji zaupajo vse naloge, ki jih izvaja delovna skupina za schengensko evalvacijo.
Cilj je učinkovitejši schengenski ocenjevalni mehanizem, ki bo zagotavljal pregledno, učinkovito in skladno izvajanje schengenskega pravnega reda.
Namen predloga je tudi omogočiti odziv na spremembe v pravnem položaju po vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir EU, ko vsaka določba pravnega reda dobi pravno podlago v okviru prvega ali tretjega stebra. Predlog vzpostavlja pravni okvir za ocenjevanje in pravilno izvajanje tistih elementov schengenskega pravnega reda, ki so del prava Skupnosti, skupaj s predlogom uredbe (prvi steber).
Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (to bi lahko bilo kmalu) bo ta cilj brez pomena, saj bo odpravljena struktura stebrov Skupnosti, tako da bo nov pravni položaj popolnoma drugačen. Nujno je treba vzpostaviti schengenski ocenjevalni mehanizem, ki bo skladen z združitvijo nalog, ki so zdaj razdeljene med prvi in tretji steber.
PRAVNA PODLAGA
Poročevalec, ki je bil ob koncu preteklega parlamentarnega mandata imenovan za pripravo predlogov o vzpostavitvi schengenskega ocenjevalnega mehanizma, je zaprosil za mnenje pravne službe
SJ-0212/09, D(2009)20022. , da bi preveril, ali je Komisija izbrala najprimernejšo pravno podlago za te predloge.
Ob upoštevanju tega mnenja je mogoče sklepati dvoje:
– pravna podlaga iz predloga uredbe o vzpostavitvi ocenjevalnega mehanizma za preverjanje uporabe pravnega reda Skupnosti, tj. člen 66 Pogodbe ES, se zdi pravilna, ob upoštevanju predloženih argumentov, obvezno pa je tudi posvetovanje s Parlamentom;
– ker je namen mehanizma med drugim ocenjevanje delovanja schengenskega informacijskega sistema, vizumskega informacijskega sistema, zakonika o schengenskih mejah in vizumskega zakonika, je ta cilj mogoče doseči tudi s spremembo ustreznih uredb. V tem primeru bi tudi za ustrezne predloge sprememb veljal postopek soodločanja , saj so bili vsi instrumenti sprejeti v skladu s tem postopkom.
STALIŠČE POROČEVALCA
Zelo pomembno je, da bo vzpostavljen preprost, delujoč, učinkovit in pregleden ocenjevalni mehanizem, ki bo omogočil, da bo schengensko območje ostalo območje prostega gibanja, hkrati pa je treba medvladni okvir za schengensko ocenjevanje prilagoditi okviru EU.
V okviru haaškega programa je bila Komisija povabljena, naj predloži predlog za dopolnitev obstoječega schengenskega ocenjevalnega mehanizma. Sedanji predlogi (ki ne spreminjajo pravil v zvezi s prvim delom mandata) so v bistvu omejeni (v zvezi z drugim delom mandata) na prevzemanje najnovejših izboljšav obstoječih ocenjevalnih mehanizmov
Glej program schengenske evalvacije za obdobje 2008–2013. in samo vstavljajo novo določbo v osnutek uredbe glede možnosti nenapovedanih obiskov, čeprav brez vidnega razloga takšni obiski niso predvideni v osnutku odločbe. Vseeno pa ti predlogi brez pravih dokazov o dodani vrednosti v celoti prenašajo vlogo, ki jo ima trenutno Svet v zvezi z ocenjevalnimi mehanizmi, na Komisijo, tako da je mogoče le omejeno sodelovanje z državami članicami, Evropski parlament pa je zelo oddaljen od celotnega procesa.
Poročevalec je zaskrbljen, da bi popolna ločitev ocenjevalnih mehanizmov za vsak del mandata pomenila tveganje manjše učinkovitosti. Poleg tega je nujno treba ohraniti skladnost, se izogniti podvajanju prizadevanj in finančnih sredstev ter doseči dejansko nadgradnjo schengenskega ocenjevalnega mehanizma.
Poročevalec poudarja tudi, da se je treba zavedati, da gre za varnost območja svobode, varnosti in pravice ter da za njegovo ohranitev in nadaljnji razvoj ni odgovorna le Komisija kot varuhinja pogodb, ampak jo morajo prevzeti tudi države članice, ki ostajajo pristojne za varnost na svojih zunanjih mejah, in Evropski parlament, ki predstavlja evropske državljane. Ker je ogrožena varnost schengenskega območja in njegovih prebivalcev, bi morali vsi ti akterji v celoti sodelovati pri vzpostavitvi ocenjevalnega sistema, ki bo lahko zagotovil varnost in okrepil načelo medsebojnega zaupanja.
Zaradi tega bi moral biti za predlog uredbe izbran postopek soodločanja, saj stališče Parlamenta ne sme biti le pomožni dejavnik, ampak mora ustrezati pomembnosti njegove vloge pri sprejemanju ustreznih osnovnih zakonodajnih instrumentov. Glede na to, da imata oba predloga enake pomanjkljivosti in da v pravnem smislu predstavljata dve plati iste medalje, tj. vzpostavitev schengenskega ocenjevalnega mehanizma, bi ju bilo treba obravnavati kot paket. Komisija je zato pozvana, naj oba predloga umakne ter predloži nova in bistveno izboljšana predloga, ki bosta upoštevala postopek soodločanja v zvezi s prvim stebrom.
Poročevalec želi tudi poudariti, da bo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe v vsakem primeru treba predložiti nove predloge, edini veljavni postopek pa bo soodločanje.
POSTOPEK
Naslov
Ocenjevalni mehanizem za spremljanje uporabe schengenskega pravnega reda
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0105 – C6-0111/2009 – 2009/0032(CNS)
Datum posvetovanja z EP
27.3.2009
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
LIBE
2.4.2009
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Carlos Coelho
22.7.2009
Obravnava v odboru
5.10.2009
6.10.2009
Datum sprejetja
6.10.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
40
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Philipp Albrecht, Vilija Blinkevičiūtė, Louis Bontes, Simon Busuttil, Philip Claeys, Carlos Coelho, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Monika Flašíková Beňová, Kinga Gál, Jeanine Hennis-Plasschaert, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Juan Fernando López Aguilar, Monica Luisa Macovei, Véronique Mathieu, Louis Michel, Claude Moraes, Antigoni Papadopoulou, Carmen Romero López, Judith Sargentini, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Renate Sommer, Rui Tavares, Wim van de Camp, Axel Voss, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Michael Cashman, Ioan Enciu, Nadja Hirsch, Monika Hohlmeier, Petru Constantin Luhan, Raül Romeva i Rueda, Joanna Senyszyn, Bogusław Sonik
