3. 11. 2010 B7-0506/2010 PREDLOG RESOLUCIJE ob zaključku razprave o izjavah Sveta in Komisije
v skladu s členom 110(2) poslovnika
o bližajočem se vrhunskem srečanju EU-ZDA in čezatlantskem ekonomskem svetu
Adrian Severin
,
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D
PE450.430v01-00 B7‑0609/2010 Resolucija Evropskega parlamenta o bližajočem se vrhunskem srečanju EU-ZDA in čezatlantskem ekonomskem svetu
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o čezatlantskih odnosih, zlasti resolucij z dne 26. marca 2009 o stanju čezatlantskih odnosov po volitvah v Združenih državah Amerike in z dne 22. oktobra 2009 o prihajajočem vrhunskem srečanju EU-ZDA in zasedanju čezatlantskega ekonomskega sveta,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o priporočilu Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o posredovanju podatkov o finančnih transakcijah ministrstvu za finance Združenih držav za preprečevanje terorizma oziroma njegovega financiranja in boj proti njemu, ter zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma SWIFT,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o preglednosti in stanju pogajanj o trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA),
– ob upoštevanju osnutka protokola za spremembo sporazuma ES-ZDA o zračnem prometu, ob upoštevanju razprav o obdelavi in prenosu podatkov iz evidenc imen letalskih potnikov s strani letalskih prevoznikov v ZDA ter o potovalnih pristojbinah ZDA, ki so potekale 22. septembra 2010,
– ob upoštevanju plenarnega zasedanja ZN na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja od 20. do 22. septembra 2010 in sklepov tega zasedanja,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2009 o vrhunskem srečanju skupine G-20 11. in 12. novembra 2010,
– ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker bi morali čezatlantski odnosi temeljiti na skupnih temeljnih vrednotah, kot so demokracija, človekove pravice, pravna država in večstranskost,
B. ker Evropska unija pozdravlja, da je vlada ZDA pripravljena sodelovati na mednarodni ravni, in ponovno zavezanost odnosu med EU in ZDA ter večstranskosti,
C. ker je EU v polizbonskem obdobju ključni globalni akter na mednarodnem prizorišču z novimi političnimi instrumenti,
D. ker sta EU in ZDA, medtem ko ostajata vodilni gospodarstvi na svetu, pred resnimi izzivi zaradi finančne krize in čedalje večje konkurence iz gospodarstev v vzponu ter Brazilije, Rusije, Indije in Kitajske,
E. ker je delovanje čezatlantskega ekonomskega sveta namenjeno zagotavljanju integriranega čezatlantskega trga, ki omogoča gospodarsko rast, trajnostni razvoj in socialno pravičnost,
F. ker sta partnerja soodgovorna za reševanje svetovnih neravnovesij, kot je finančna kriza in njen socialni vidik, brezposelnost, podnebne spremembe, zanesljiva preskrba z energijo, terorizem in širjenje jedrskega orožja,
G. ker so se EU in ZDA zavezale k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja in prepolovitvi skrajne revščine do leta 2015, kar je bilo nazadnje potrjeno na vrhunskem srečanju ZN v New Yorku,
Mednarodno sodelovanje
1. oba partnerja poziva, naj se z izzivi spopadeta na podlagi mednarodnega prava in krepitve večstranskih ustanov ter spravita v tek program reform ZN, vključno z reformo varnostnega sveta ZN;
2. poziva EU in ZDA, naj spodbujata spoštovanje človekovih pravic in demokracije po svetu kot ključen element njune politike; poudarja potrebo po intenzivnem usklajevanju pri preventivni in krizni diplomaciji; poziva vlado ZDA, naj ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in pristopi k njemu; ponovno poziva k splošni odpravi smrtne kazni;
3. poudarja, da je za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja in prepolovitev skrajne revščine do leta 2015 potrebno jasno vodstvo na obeh straneh, zlasti z izbiro najbolj obrobnih razvojnih ciljev tisočletja, vključno z umrljivostjo mater in otrok, zlasti v podsaharski Afriki; ponovno poziva oba partnerja, naj spoštujeta svojo zavezo, da bosta za uradno razvojno pomoč namenili 0,7 % svojega BND;
4. obe strani poziva, naj spoštujeta zaveze z vrhunskega srečanja skupine G20 v Torontu glede izboljšanja dostopa do finančnih storitev revnim in povečanja finančnih sredstev za mala in srednja podjetja v državah v razvoju;
5. poziva EU in ZDA, naj tesno sodelujeta z delovno skupino za učinkovitost pomoči, da bi omogočili uspešen izid IV. foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki bo v Seulu leta 2011, s poudarkom na boljšem usklajevanju med partnerji;
6. pozdravlja sklep vlade ZDA iz januarja 2010, da imenuje posebnega odposlanca za Pogodbo o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi, in deklaracijo predsednikov Obame in Medvedjeva iz junija 2010 o prihodnosti nadzora nad konvencionalnim orožjem in o Pogodbi o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; pozdravlja sporazum med ZDA in Rusijo o novi pogodbi o omejitvi strateškega orožja (START) in je prepričan, da jo bo senat ZDA odobril; meni, da bi bilo treba zadevni razvoj dogodkov v širši varnostni strukturi obravnavati v dialogu z Rusijo, ZDA in državami članicami OVSE, ki niso članice EU, da bi obnovili čezatlantsko soglasje glede varnosti;
7. opozarja na strasbourško deklaracijo zavezništva NATO iz aprila 2009; zato poziva vlado ZDA in države članice EU, naj se v okviru zavezništva izrecno zavežejo, da si bodo prizadevale za svet brez jedrskega orožja; poziva ZDA, naj umaknejo svoje taktično jedrsko orožje iz Evrope, kar bi pomenilo močno podporo režimu Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, boj proti širjenju jedrskega orožja, zavezništvu pa omogočilo, da svoje pičle vire nameni za današnje potrebe glede varnosti;
8. pozdravlja vrhunsko srečanje o jedrski varnosti, ki je bilo aprila 2010 in na katerem je bilo opozorjeno na globalni pomen preprečevanja jedrskega terorizma in varovanja vseh nezaščitenih jedrskih snovi v štirih letih ter delovnega načrta za izboljšanje in posplošitev obstoječih sporazumov in programov o jedrski varnosti; podpira pobude posameznih držav za izboljšanje notranje varnosti in spodbuja druge države, naj se jim pridružijo; podpira pobudo za Bližnji vzhod brez jedrskega orožja;
Regionalna raven
9. poziva k boljšemu sodelovanju med EU in ZDA v Afganistanu in Pakistanu, da bi prispevali k miru in stabilnosti, demokraciji, človekovim pravicam in razvoju v tej regiji; poudarja, da je pomembno, da vsosednje države in drugi pomembni akterji v regiji sodelujejo v tem procesu, kar lahko pomembno prispeva k regionalni stabilizaciji; poudarja pomen razvoja in bolj civilnega vidika v politiki do Afganistana; pozdravlja prizadevanja misije EUPOL v Afganistanu in poziva k boljšemu usklajevanju med mednarodnimi akterji, ki sodelujejo pri usposabljanju policije v tej državi; poziva k preglednim naložbam v reformo in usposabljanje sodstva;
10. poziva partnerje, naj z usklajenimi prizadevanji nadaljujejo sodelovanje z iraško vlado in ZN, da bi okrepili enotnost, demokracijo in stabilnost v Iraku; poudarja, da sta tudi v regionalnem okviru zelo pomembna varnost in razvoj v državi, in poziva k vključitvih vseh delov iraške družbe v zadevne institucionalne ureditve in projekte;
11. je razočaran, ker Iran še vedno odklanja polno sodelovanje z Mednarodno agencijo za atomsko energijo tako, da ovira njeno delo; pozdravlja sprejetje resolucije varnostnega sveta ZN 1929(2010), ki proti Iranu uvaja četrti krog sankcij zaradi njegovega jedrskega programa, in dejstvo, da je Svet sprejel niz omejevalnih ukrepov, ki bodo uvedeni proti Iranu; obenem podpira cilj, da se za Iran poišče rešitev na podlagi pogajanj, ki bo skladu z dvotirno strategijo dialoga in sankcij;
12. v zvezi s tem pozdravlja odločitev ZDA, da proti iranskim uradnikom, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni ali sokrivi za resne kršitve človekovih pravic v Iranu od spornih predsedniških volitev junija 2009, uvedejo ciljno usmerjene sankcije; poziva Svet, naj sprejme podobne ukrepe;
13. poudraja pomen neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in Palestinci, ki bi morali privesti do sporazuma, s katerim bi se končala okupacija, ki se je začela leta 1967, in katerega posledica bi bila ustanovitev samostojne, demokratične, sosednje palestinske države, ki bi bila sposobna za življenje v miru in varnosti ob Izraelu in svojih drugih sosedah, ter poziva k nadaljevanju teh pogajanj; pozdravlja prizadevanja predsednika Obame in vlade ZDA na tem področju; poziva Evropsko unijo, naj prevzame dejavnejšo politično vlogo v tem procesu, med drugim tudi v okviru četverice;
14. zopet poudarja, da bi se morale vse strani na obeh straneh vzdržati kakršnih koli enostranskih potez, zlasti glede gradnje izraelskih naselij na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu, ki bi lahko ogrozile upanje za pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci, in da ne bi smela biti priznana nobena enostranska sprememba mejá izpred leta 1967, vključno z Jeruzalemom;
Dvostransko sodelovanje – podatki
15. pozdravlja podpis druge faze sporazuma o letalstvu med EU in ZDA, imenovanega „Odprto nebo“, junija 2010 kot temelja učinkovitega sodelovanja ter sprejetje najnovejšega sporazuma Mednarodne organizacije za civilno letalstvo z dne 8. oktobra 2010 kot pomembnega koraka za čezatlantski letalski trg; vendar poziva organe ZDA in Komisijo, naj si prizadevajo za večjo svobodo glede naložb v letalske prevoznike prek Atlantika in glede njihovega lastništva ne glede na tuje državljanstvo ter za vključitev emisij CO2 iz letalskega sektorja v sistem trgovanja z emisijami;
16. ponovno poziva senat in vlado ZDA, naj se izogibata vsem ukrepom, ki so v nasprotju s temi cilji, kot so ukrepi glede tujih delavnic za popravilo letal, izvzetij iz protimonopolnih pravil in državljanstva letalskih prevoznikov, omenjenega v resoluciji št. 915 predstavniškega doma ameriškega kongresa; poziva Komisijo in organe ZDA, naj se zavzemata za koncept enkratnega varnostnega pregleda in preverita učinkovitost dodatnih varnostnih ukrepov, sprejetih od leta 2001, da bi tako izločili prekrivanja in šibke člene v varnostni verigi;
17. ponovno opozarja na pomen sporazuma o trdnem pravnem okviru EU-ZDA za izmenjavo podatkov iz evidence imen letalskih potnikov in varstvo podatkov, opozarja na svoje prednostne naloge v zvezi s tem, kakor so navedene v resolucijah, ter poziva Svet in Komisijo, naj se pri sprejemanju pogajalskih direktiv podrobno seznanita z njegovim stališčem, pri tem pa opozarja na svojo pravico do popolne in takojšnje obveščenosti v vseh fazah procesa;
18. ponovno poziva organe ZDA in Komisijo, naj dodatno okrepijo pogajanja, da bi našle uravnotežene rešitve za, med drugim, potrebe na področju zračne varnosti, za varstvo podatkov na področju evidenc imen letalskih potnikov ter za revizijo varnostnih pregledov na letališčih, vključno z uporabo varnostnih skenerjev;
19. pozdravlja in močno podpira priporočilo Komisije Svetu, naj odobri začetek pogajanj o sporazumu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o varovanju osebnih podatkov, in pozdravlja pristop Komisije, v skladu s katerim takšen okvirni sporazum velja za vse prihodnje in obstoječe sporazume EU ali držav članic z ZDA o prenosu in obdelavi osebnih podatkov v okviru pravosodnega in policijskega sodelovanja;
20. obžaluje uvedbo pristojbine za „spodbujanje potovanj“ in upravne takse za dovoljenja, ki so državljanom EU, ki potujejo v ZDA, izdana na podlagi elektronskega sistema za odobritev potovanj, saj meni, da je to nazadnjaški ukrep, enak ponovni uvedbi obveznih vizumov ter izključitvi Romunije, Poljske, Bolgarije in Cipra iz programa za odpravo vizumov, kar vodi v diskriminatorno obravnavo državljanov EU, in ponovno poziva Komisijo, naj zadevo obravnava prednostno, vključno z možnostjo uvedbe recipročnosti;
21. poziva EU in ZDA, naj sprejmeta celovit in uravnotežen pristop k migraciji, vključno s krepitvijo mednarodnega dialoga o migraciji, in si prizadevata za preprečevanje izrazov rasizma, ksenofobije, diskriminacije in drugih oblik nestrpnosti; spodbuja sprejetje in izvajanje zakonodaje, ki obravnava diskriminacijo pri zaposlovanju, ter sodelovanje z zasebnim sektorjem za sprejetje preventivnih pobud, kot so programi, ki ranljivim skupinam omogočajo lažji dostop na trg dela in so namenjeni boju proti diskriminaciji na delovnem mestu;
22. meni, da je informacijska družba odločilni steber čezatlantskega gospodarskega prostora, ki temelji na dostopu do znanja in zaščiti digitalnih vsebin na uravnotežen način; poziva k okrepitvi odnosa med inovacijami, kreativnostjo ter informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami pri vzpostavljanju nove poslovne kulture; poziva EU in ZDA, naj okrepita svoje sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja, ter poudarja pomen omogočanja lažjega prehajanja študentov in priznavanja kvalifikacij;
23. je zaskrbljen nad nedavnimi odkritji iz poročila organizacije Human Rights Watch za leto 2010, da evropske multinacionalke izvajajo agresivne kampanje, s katerimi delavcem v ZDA preprečujejo, da bi se organizirali in pogajali, ter kršijo mednarodne standarde in pogosto tudi delovno pravo ZDA; poziva EU in ZDA, naj sodelujeta, da bi zagotovila, da bodo evropska podjetja spoštovala mednarodne standarde; podpira uzakonitev ameriškega zakona o svobodni izbiri delavcev (Employee Free Choice Act), ki pomeni napredek na poti k določanju višjih standardov in osrednjih norm konvencij Mednarodne organizacije dela; spodbuja izmenjavo – med EU in ZDA – dobre prakse in informacij o vzporedni zakonodaji na področju boja proti razlikam med plačami moških in žensk ter različnih etničnih skupin;
Finančna stabilnost in mednarodna regulatorna arbitraža
24. pozdravlja dejstvo, da so ZDA sprejele najnovejši obsežen sveženj o finančni reformi, reformo Wall Streeta v ZDA in zakona o varstvu potrošnikov, kar je odločilen korak na poti k okrepljeni ureditvi in nadzoru finančnih proizvodov, trgov in udeležencev; močno podpira prizadevanja v ZDA za odločno izvajanje novega okvira in poziva, naj razni regulatorni organi, ki pri tem sodelujejo (FDIC, CFTC, SEC, banka zveznih rezerv in novo ustanovljeni FOI), ustrezno zbližajo stališča z drugo stranjo Atlantika, da bi s skupnimi močmi reševali skupna vprašanja;
25. poudarja pomen usklajenega pristopa med novoustanovljenim Evropskim odborom za sistemska tveganja in Odborom za finančni nadzor (Financial Oversight Committee) pri opredelitvi, ureditvi in nadzoru finančnih institucij, za katere se zdi, da so „prevelike, da bi lahko propadle“; opozarja, da je področje financ kljub strukturnim razlikam med finančnimi trgi globalizirano do takšne mere, da ga pripravljavci politik po svetu ne morejo več ignorirati; meni, da bi moralo biti usklajevanje med organi EU in ZDA na tem področju zgled za druge;
26. ponovno izraža podporo zavezi skupine G20 o povečanju kakovosti in količine kapitala, uvedbi standardov za upravljanje likvidnosti, obravnavi procikličnosti in nadgradnji splošnih bonitetnih standardov kot odzivu na finančno krizo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj okrepi svoj čezatlantski dialog z ZDA o finančni ureditvi;
27. opozarja, da je svetovni standard o uporabi kapitalskih zahtev na ustrezni ravni in ustrezne kakovosti, kakor je bilo dogovorjeno v Baselskem odboru, nujen za preprečevanje finančnih kriz v prihodnje; je zaskrbljen, da bi količinske omejitve in/ali neuniverzalna uporaba v nekaterih jurisdikcijah ogrozila učinkovitost tega svetovnega standarda;
28. poziva k izvedbi splošne ocene učinka novih pravil Basel III preden se začnejo izvajati, in sicer glede morebitnega vpliva na raznolikost v bančnem sektorju ter na financiranje malih in srednjih podjetij, pa tudi v zvezi z dodatnimi kapitalskimi zahtevami, ki bi jih lahko zahtevale sistemsko pomembne finančne institucije;
29. ugotavlja, da je tveganje regulatorne arbitraže še posebej pomembno glede na sedanje razprave o poravnavi izvedenih finančnih instrumentov izven organiziranega trga vrednostnih papirjev (OTC derivative clearing), ureditvi bonitetnih agencij, alternativnih investicijskih skladov, prodaje na kratko in poslov zamenjave posojilnega tveganja; poudarja, da so vse te regulatorne pobude namenjene zmanjšanju sistemskega tveganja, okrepitvi stabilnosti in večji varnosti in privlačnosti finančnih trgov za vlagatelje ter da obstajajo s tem povezana tveganja, če te pobude ne bodo usklajene – vsaj med EU in ZDA;
30. poziva k ugotovitvi vrzeli in prizadevanju za boljše zbliževanje stališč v okviru dialoga o ureditvi finančnih trgov med EU in ZDA, katerega naloga je usklajevanje pristopov med regulatornimi organi; ugotavlja, da ni formalnih poti, ki bi omogočale dialog med zakonodajalci v Evropi in ZDA, ki bi lahko privedel do večje usklajenosti regulativnih pristopov, zlasti na področju finančnih storitev; pozdravlja prizadevanje neinstitucionalnih udeležencev za okrepitev neformalnega dialoga med zakonodajalci in njihovim osebjem v Evropi in ZDA; poziva zakonodajalce, naj preučijo mednarodne posledice političnih ukrepov in zavez skupine G20 o uskladitvi politik, kjer koli je to mogoče; poziva k skupni strategiji EU in ZDA za nadzor „off-shore“ središč;
31. poziva oba partnerja, naj skupaj vodita večstranska prizadevanja za vzpostavitev mednarodnega usklajevanja gospodarske politike, ki zagotavlja, da bo pri izhodu iz krize vladalo sodelovanje in medsebojno podpiranje, in presega ta srednje- do dolgoročni cilj z vzpostavitvijo resničnega stalnega dialoga med mednarodnimi akterji; poziva k posebej oblikovani odpravljanja ukrepov za obnovo glede na fazo obnove, v kateri so posamezni partnerji, ki ne kaznuje najbolj ogroženih delov naših družb in namesto tega spodbuja rast in ustvarjanje delovnih mest;
32. poudarja, da je potreben odgovoren pristop obeh partnerjev, s katerim bi okrepili mednarodni dialog o uravnoteženju gospodarskega razvoja in poštenem vrednotenju valut ter preprečili kovanje dobička na račun tuje nesreče in vojno valut;
Čezatlantski ekonomski svet
33. poudarja, da je tesno čezatlantsko partnerstvo s ciljem oblikovanja čezatlantskega trga do leta 2015 na podlagi načela socialnega tržnega gospodarstva instrument za oblikovanje globalizacije in reševanje svetovnih gospodarskih in socialnih kriz; poziva k visoki stopnji udeležbe obeh strani v akcijskem partnerstvu za inovacije;
34. znova poziva vodstvi EU in ZDA, pa tudi sopredsednika čezatlantskega ekonomskega sveta, naj upoštevajo ključno vlogo zakonodajnih teles za uspeh čezatlantskega ekonomskega sveta; jih poziva, naj predstavnike čezatlantskega dialoga zakonodajalcev polno in neposredno vključijo v delo čezatlantskega ekonomskega sveta, saj zakonodajna telesa znotraj svojih izvršilnih vej delijo odgovornost za izvajanje in nadzor mnogih odločitev sveta;
35. pozdravlja dejstvo, da čezatlantskemu ekonomskemu svetu svetujejo številne interesne skupine, vključno s predstavniki podjetij, in zahteva, naj imajo predstavniki sindikalnega gibanja na obeh straneh Atlantika primerljivo vlogo, da bo v celoti upoštevana socialna razsežnost; se zavzema, da bi v skupino svetovalcev vključili vodji čezatlantskega dialoga o delu in čezatlantskega okoljskega dialoga;
36. zahteva, da se razširi dnevni red sestankov čezatlanskega ekonomskega sveta in se ga bolj strateško usmeri, da bo vključeval pomisleke vseh interesnih strani; ponovno poziva, naj se pravočasno posreduje razpored sestankov čezatlantskega ekonomskega sveta, dnevne rede, načrte in poročila o napredku, ki morajo biti na voljo vsem interesnim stranem pred sestankom in potem javno objavljeni za večjo preglednost;
37. meni, da bi se moralo akcijsko partnerstvo za inovacije ukvarjati ne le z izvrševanjem pravic intektualne lastnine, pač pa tudi odpreti strateški dialog o politiki konkurence, odprtih standardih, prenosu tehnologij in približevanju standardov;
38. meni, da sporazumi, kot je trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju, ne bi smeli vplivati na pravico do zasebnosti, svobode govora in sodnega varstva; meni, da bi čezatlantski ekonomski svet lahko pripomogel k izboljševanju varstva pravic potrošnikov na področju računalništva v oblaku, e-zdravja in inteligentnega energetskega omrežja;
Sektorska vprašanja
39. je seznanjen, da se EU in ZDA soočata s podobnimi izzivi kot največji svetovni proizvajalci, izvozniki in uvozniki kmetijskih proizvodov in imata pomembno vlogo pri zagotavljanju svetovne varnosti preskrbe s hrano; meni, da je koristno usklajevati in izmenjevati mnenja o prihodnji skupni kmetijski politiki in ameriškem zakonu o kmetijstvu; poziva k tesnejšem sodelovanju med Evropskim parlamentom in ameriškim kongresom pri vzporednih postopkih prenove njunih kmetijskih politik;
40. meni, da bi se pereča vprašanja, kot je zmanjševanje špekulacij na trgih blaga, ki so pripeljale do skrajne nestabilnosti cen hrane, lažje reševalo z dialogom med EU in ZDA; tukaj opozarja, da se je treba izogniti regulatorni arbitraži špekulantov, ki naj ne bi imeli možnosti izbirati med najugodnejšimi regulativnimi sistemi in z obsežnimi špekulacijami še naprej ustvarjati nestabilnost na trgih blaga; pozdravlja nedavno sprejete zakonodaje na obeh straneh za večjo preglednost in omejevanje špekuliranja;
41. je seznanjen z nedavnim razvojem občutljivih vprašanj, kot so o govedini z dodanimi hormoni, piščancih, razkuženimi s klorom in odobritvi nekaterih gensko spremenjenih proizvodov; izraža prepričanje, da se lahko z zgodnjim in neprekinjenim dialogom učinkovito rešuje vprašanja, ki vplivajo na medsebojno trgovino, še preden ta prispejo do organov za reševanje sporov pri Svetovni trgovinski organizaciji;
42. obžaluje enostranski odstop ZDA od sporazuma iz leta 1992, ki je urejal vladno podporo velikim civilnim zrakoplovom in dolgotrajni spor med proizvajalcema civilnih letal Airbus in Boeing pri Svetovni trgovinski organizaciji, ki je temu sledil; je trdno prepričan, da se lahko s sodelovanjem in ohranjevanjem duha čezatlantskega partnerstva med EU in ZDA najde rešitev, ki bo obojestransko sprejemljiva;
43. je seznanjen z zaskrbljenostjo ZDA v zvezi z varnostjo dobavnih verig in je trdno predan izvajanju ukrepov za izboljševanje varnosti v skladu z dogovorjenimi mednarodnimi standardi; ponavlja, da enostranska uvedba zahteve po skeniranju ob izvozu vsega tovora, namenjenega v ZDA, ki se jo mora začeti izvajati do 1. julija 2012, ne izpolnjuje tega pogoja; zato poziva ZDA in EU, naj razvijeta večplastni pristop k obvladovanju tveganj, vključno z vzajemnim priznavanjem trgovinskih partnerskih programov EU in ZDA;
44. poziva k spodbujanju sodelovanja pri vseh zadevah, ki vplivajo na regulativno okolje za industrijske dejavnosti v EU in ZDA; poziva čezatlantski ekonomski svet, naj se zgleduje po pristopu iz akta EU za mala podjetja, se pravi, naj pri obravnavi zakonodaje s čezatlanstkim učinkom najprej pomisli na male tako, da tako podpre dejavnosti malih in srednjih podjetij;
45. spodbuja h globljemu sodelovanju na energetskem področju za oblikovanje skupne energetske strategije, ki bo podpirala diverzifikacijo energetskih virov in dobavnih poti in spodbujala ekološko učinkovito gospodarstvo za večjo varnost oskrbe z energijo; spodbuja čezatlantski ekonomski svet k skupnemu prizadevanju za kar najtesnejše približevanje pri izvajanju trajnostnih meril za biogoriva;
46. poudarja, da so surovine, zlasti dostop do najnujnejših surovin, bistvenega pomena za trajnostni razvoj in tehnološki napredek gospodarstev ZDA in EU; poziva k spodbujanju sodelovanja med ZDA in EU, zlasti na področju pridobivanja in izmenjave informacij, raziskav in razvoja, predelave, rabe, pridobivanja, recikliranja in nadomeščanja surovin, ki so obojestransko opredeljene kot nujne, zlasti redke zemljine; poziva Kitajsko, naj ne sprejema enostranskih ukrepov, kot je embargo na minerale redkih zemljin;
47. poudarja pomembni potencial plina iz skrilavca kot domači vir energije za Evropo in ZDA, kjer imajo ZDA že veliko prednost pri izkoriščanju tega vira; priporoča, naj vprašanje obravnava svet za energijo EU-ZDA, za učenje na izkušnjah ZDA o okoljski utemeljenosti in prilagoditev regulative za pospeševanje okolju neškodljivega izkoriščanja;
48. poziva čezatlantski ekonomski svet, naj se na decembrski konferenci v Cancunu skupno prizadevajo za sklenitev mednarodnega dogovora o podnebnih spremembah, ki naj se osredotoči na financiranju, prenosu tehnologij, pogozdovanju, prilagajanju, državah v razvoju in MRV (merjenje, poročanje in preverjanje), ter da se doseže končni cilj sprejema zavezujočih obvez za zmanjšanje emisij CO 2 v skladu s ciljem zmanjšanja ogrevanja za 2°C; poudarja potrebo po vključevanju ukrepov za varovanje biotske raznolikosti, zato poziva čezatlantski ekonomski svet, naj združi moči za okrepitev sinergij med biotsko raznolikostjo in podnebnimi politikami in ga spodbuja k sodelovanju pri ukrepih za varčevanje energije, sprejetih v boju proti podnebnim spremembam; poziva k tesnejšemu sodelovanju pri urejanju področja standardov energetske učinkovitosti za proizvode, zlasti preko čezatlantski energetski svet;
49. poziva čezatlantski energetski svet, naj upošteva mnenje Evropskega parlamenta, ki je bilo z veliko večino sprejeto julija 2010 in ki je, da se hrane iz kloniranih živali in njihovih mladičev ne bi smelo urejati z uredbo o novih živilih in da jih je treba prepovedati, dokler Komisija ne pripravi predloga, ki bo upošteval etične in varnostne posledice takih živil, pa tudi posledice tovrstne tehnologije na dobro počutje živali;
50. spodbuja EU in ZDA, naj sprejmeta dogovor o deljenju informacij o varnosti proizvodov; želi izboljšati sodelovanje s tretjimi državami pri določanju in izvrševanju regulativnih in proizvodnih standardov;
51. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in kongresu ZDA.
