P6_TA(2008)0226
Vmesni pregled industrijske politike - Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta
A6-0167/2008
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta ( 2007/2257(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije "Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta" ( KOM(2007)0374 ) ter priloženega delovnega dokumenta služb Komisije ( SEK(2007)0917 ),
–
ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 22. in 23. novembra 2007,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Mala in srednje velika podjetja – ključna za zagotavljanje rasti in delovnih mest – Vmesni pregled sodobne politike MSP" ( KOM(2007)0592 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Pobuda za vodilni trg za Evropo" ( KOM(2007)0860 ),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o političnem okviru za krepitev proizvodnje EU – za celovitejši pristop k industrijski politiki UL C 303 E, 13.12.2006, str. 646.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o času za višjo prestavo – ustvarjanje Evrope podjetništva in rasti UL C 316 E, 22.12.2006, str. 378.
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ( A6-0167/2008 ),
A.
ker vmesni pregled industrijske politike, ki ga je pripravila Komisija, ocenjuje napredek pri izvajanju celovitega pristopa k industrijski politiki od leta 2005 in določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti v naslednjih letih,
B.
ker industrija v EU prispeva več kot 80 % izdatkov zasebnega sektorja za raziskave in razvoj, industrijska proizvodnja inovativnih izdelkov pa predstavlja 73 % izvoza EU in ima zato industrija pomembno vlogo pri preoblikovanju gospodarstva EU v na znanju temelječe gospodarstvo,
C.
ker se industrija v EU v primerjavi z drugimi regijami, kot so ZDA ali Azija, zaradi strogih tržnih predpisov še vedno sorazmerno počasi prilagaja spreminjanju razmer na trgu in novemu tehnološkemu razvoju,
D.
ker gibanja, kot so globalizacija, tehnološke spremembe in trajnostni razvoj, industrijskemu sektorju v EU zagotavljajo pomembne in še neizkoriščene možnosti,
1.
pozdravlja sporočilo Komisije, ki ocenjuje napredek pri izvajanju celovite industrijske politike ter poudarja, da je uspešen industrijski sektor bistven za doseganje ciljev Lizbonske strategije;
2.
ugotavlja napredek pri horizontalnih in sektorskih ukrepih ter pozdravlja nove sektorske pobude na področjih predelave živil in elektroindustrije;
3.
obžaluje, ker je vez med industrijsko politiko EU in nacionalnimi industrijskimi politikami šibka, ter podpira pobude Komisije in držav članic za okrepitev te vezi;
4.
meni, da je glavna vloga industrijske politike EU zagotavljanje ustreznih okvirnih pogojev za razvoj podjetij, industrijska vlaganja, inovacije in ustvarjanje delovnih mest, zlasti ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij;
5.
meni, da odprt in konkurenčen notranji trg storitev in industrije prispeva k možnostim za inovacije v sektorju in izboljšuje njegovo konkurenčnost; meni, da ima konkurenčna politika bistveno vlogo za zagotavljanje koristi, ki jo potrošnikom prinaša odprt evropski trg;
6.
poudarja, da je za konkurenčnost evropske industrije pomemben učinkovit sistem javnih naročil; meni, da so predtržna javna naročila pomembno sredstvo za povečanje inovativnosti evropskih podjetij; spodbuja države članice, naj v tej luči pregledajo svojo politiko javnih naročil, in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljše prakse na tem področju;
7.
pozdravlja predloge Komisije za krepitev evropskega trga z obrambno opremo in izboljšanje splošne konkurenčnosti obrambne industrije EU;
8.
spodbuja Komisijo, naj okrepi svoj tržni nadzor nad dobavno verigo industrijskih izdelkov in izdelkov za široko porabo, vključno z dobavitelji na debelo in trgovci na drobno, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji na vseh stopnjah dobavne verige;
9.
poziva Komisijo, naj okrepi svoje prizadevanje za odpravljanje nepotrebnih upravnih ovir, ki otežujejo dostop do notranjega trga, ter poenostavi in izboljša zakonodajni okvir in zmanjša upravno breme za podjetja, med drugim z zagotovitvijo razvoja 13 prednostnih področij iz akcijskega načrta Komisije, da se zmanjša upravno breme in izvede drugi paket "hitrih" ukrepov za odpravo upravnih ovir;
10.
poziva države članice, naj dosežejo napredek pri določanju in uresničevanju ambicioznih nacionalnih ciljev za zmanjšanje upravnega bremena, zlasti tistih, ki spodbujajo rast in razvoj malih in srednje velikih podjetij, kot so poenostavljene zahteve in izjeme glede poročanja;
11.
spodbuja Komisijo, naj uporabi skladen pristop k malim in srednje velikim podjetjem v vseh politikah EU z ustrezno uporabo načela "najprej je treba misliti na male";
12.
odločno podpira pobudo za prihodnji "akt o malem gospodarstvu" za Evropo; meni, da mora imeti obliko zakonodajnega predloga in vključevati nove konkretne pobude za zmanjšanje (prek izjem) regulativne obremenitve za mala in srednje velika podjetja, da se jim omogoči dostop do notranjega trga in postopkov javnih naročil ter ustrezen dostop do virov financiranja in raziskovalne infrastrukture;
13.
poudarja pomen sporazuma Basel II Mednarodno približevanje merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih standardov: spremenjeni okvir, Baselski odbor za bančni nadzor, junij 2004.
pri vplivanju na ravnanje bank in njihovo pripravljenost za dodeljevanje posojil strankam s sorazmerno visokim tveganjem, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji; meni, da ta razvoj pomembno pomaga malim in srednje velikim podjetjem pri vlaganju v poslovno usmerjene raziskave in njihovem izvajanju;
14.
pozdravlja partnersko združevanje, ki ga je uvedla Komisija, kot na primer CARS 21 in skupina na visoki ravni za tekstil; meni, da so taka združenja pomembni forumi za krepitev industrijske politike EU;
15.
poudarja, da je treba v celotni EU nujno vzpostaviti enotni trg za tvegan kapital z odstranitvijo obstoječih zakonodajnih in davčnih ovir za naložbe v tvegan kapital malih podjetij, ki so najbolj inovativna v Evropi;
16.
poudarja pomen modernih sistemov standardizacije in spodbuja Komisijo, naj pospeši izvajanje meril z novim pristopom ob upoštevanju potreb malih in srednje velikih podjetij in okrepitvi sodelovanja njihovih predstavnikov;
17.
meni, da se okoljski cilji EU ne smejo obravnavati kot grožnja industriji, ampak kot priložnost, da EU pridobi prednost prvega akterja ter da industrija EU postane vodilna na svetu na področju okolju prijaznih in družbeno sprejemljivih tehnologij, izdelkov in storitev; vendar poudarja, da morajo uporabo novih tehnologij spremljati ukrepi za zaščito mednarodne konkurenčnosti evropskih podjetij;
18.
meni, da je industrijski razvoj tesno povezan z obstojem učinkovite prometne infrastrukture na evropski ravni, da ustrezno delujoča prometna infrastruktura omogoča razvoj industrijskih con, tudi tistih, ki so izven mest, ter da bi bilo treba državam članicam omogočiti uporabo sredstev za regionalni razvoj za ustvarjanje industrijskih in tehnoloških parkov na podeželskih območjih, ki mejijo na somestja;
19.
meni, da mora predlagani akcijski načrt Komisije o trajnostni industrijski politiki vzpostaviti okvir za postopen prehod k industriji, ki temelji na majhni proizvodnji ogljika, energetski učinkovitosti in učinkovitosti virov, ki bo prispevala k doseganju ciljev na področju energetike in podnebnih sprememb, katerim se je Evropski svet zavezal 8. in 9. marca 2007; meni, da bi lahko imela pobuda za vodilni trg in akcijski načrt za standarde pomembno vlogo na tem področju;
20.
zlasti poudarja potrebo po trajnostnem in uravnoteženem razvoju v vsej EU v geografskem smislu ter v zvezi z obsegom projektov; meni, da je popolnoma uravnotežen pristop edini način za spodbujanje razvoja industrije v EU, zagotovitev novih priložnosti za ustvarjanje delovnih mest in podpiranje uspešnih regij v EU; meni, da je lahko pobuda za oblikovanje grozdov močan vzvod za inovacije in trajnosten regionalni razvoj;
21.
pozdravlja pomemben prispevek kohezijske politike k zagotavljanju konkurenčnosti industrijskega sektorja ter spodbuja države članice, naj bolj usmerjajo svoje naložbe v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj ter Evropskega socialnega sklada na področja, ki spodbujajo rast človeškega kapitala, raziskave, inovacije, podjetništvo in pomoč malim in srednje velikim podjetjem;
22.
poudarja, da je nujno treba upoštevati učinek okoljske zakonodaje na mednarodno konkurenčnost energetsko intenzivnih industrij v EU, da se preprečita premik ogljika in brezposelnost; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja in podpira sprejemanje globalnih sektorskih sporazumov, ki lahko zmanjšajo vpliv nekaterih industrij na okolje po svetu in zagotovijo enake konkurenčne pogoje;
23.
podpira namen Komisije, da se za vse nove zakonodajne predloge opravi natančna in temeljita ocena vpliva, da se zlasti ugotovi, ali ima lahko kateri od predlogov negativne posledice za delovanje notranjega trga ali konkurenčnost evropske industrije v skladu z načelom trajnosti;
24.
opozarja na sedanji razvoj v zvezi z dostopom do surovin; poudarja, da je EU popolnoma odvisna od uvoza več vrst kovin; poziva Komisijo, naj predlaga celovit pristop k zagotovitvi trajnostnega dostopa do surovin, ki bo izboljšal učinkovitost virov in podprl razvoj raziskovalnih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in pospešijo izvajanje projektov, ki jih je Evropski svet proglasil za projekte v interesu Skupnosti za energetsko varnost in raznovrstnost energetskih virov EU;
25.
opozarja na pomembne strukturne spremembe, ki jih je povzročilo naraščanje zaposlovanja v storitvenih sektorjih, povezanih z industrijo; zato podpira načrtovano pobudo o industriji in storitvah, ki bo namenjena analizi storitvenih sektorjev in njihovega vpliva na industrijsko konkurenčnost; opozarja Komisijo zlasti na izboljšanje kakovosti, produktivnosti in vrednosti storitev za industrijo, zlasti na znanju temelječih poslovnih storitev;
26.
pozdravlja pobudo Komisije o strukturnih spremembah, ki bodo omogočile lažjo izmenjavo najboljše prakse med državami članicami; odločno spodbuja Komisijo, naj v pregledu svojega sporočila z naslovom "Prestrukturiranje in zaposlovanje – Predvidevanje in spremljanje prestrukturiranja za razvoj delovnih mest: vloga Evropske unije" ( KOM(2005)0120 ) podpre vzpostavitev obsežnih partnerstev na ravni EU in omrežij za izmenjavo informacij in najboljše prakse med strokovnjaki iz držav članic;
27.
opozarja, da so potrebne stalne prednostne naložbe v izobraževanje, usposabljanje in raziskave ter da sta industrijski razvoj in konkurenčnost proizvodov iz EU odvisna od kakovosti človeških virov in svetovnih inovacij pri novih proizvodih;
28.
poudarja dejstvo, da inovativni izdelki bistveno krepijo konkurenčno prednost EU in predstavljajo 73 % izvoza EU; vendar ugotavlja, da EU še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko na področju inovacij, zlasti pri raziskavah in razvoju v podjetjih; zato meni, da je treba v celoti izkoristiti programe financiranja Skupnosti, kot sta sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za vodilni trg in akcijski načrt za standarde kot prispevek k ustvarjanju možnosti na trgu za inovativne izdelke in storitve na posebnih področjih, ki imajo visoko družbeno vrednost; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pokaže svojo zavezanost za boljšo pravno ureditev, in jo opozarja, naj ne spodbuja določenih tehnoloških rešitev na račun drugih;
29.
meni, da je treba za pospešitev inovacij po vsej EU podpirati dejavnosti, povezane z inovacijami, in zaščititi izdelke, ki nastajajo pri teh dejavnostih; zato poudarja pomen pregledne in poenostavljene politike na področju pravic intelektualne lastnine ter politike, ki se dejansko izvaja; poziva Svet, naj sprejme ukrep za čim prejšnjo uvedbo patenta Skupnosti, ter poziva Komisijo, naj se še naprej bori proti ponarejanju in razvije globalne rešitve na tem področju, predvsem na podlagi evropskih modelov;
30.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
