Povzetek zasedanja - Strasbourg, 10. do 13. marec 2008
2008-03-17 - 15:19
Osrednji dogodek plenarnega zasedanja Evropskega parlamenta je bila počastitev 50. obletnice prve seje Parlamenta - zabava za rojstni dan je bila 12. marca popoldne. Istega dne dopoldne so se poslanci seznanili s pripravami na spomladanski Evropski svet, v torek pa je predsednik Komisije predstavil strategijo evropskih politik za prihodnje leto. Na slavnostnem delu seje v torek opoldne je pred Parlamentom spregovoril estonski predsednik Toomas Hendrik Ilves.
Predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering je ob otvoritvi plenarnega zasedanja izrazil sožalje svojcem francoskega vojaka Gillesa Polina, ki je bil v začetku marca ubit v Čadu. Gre za prvo evropsko žrtev operacije EUFOR, ki poteka v Čadu in Centralnoafriški republiki, namen operacije pa je pomoč beguncem iz sudanskega Darfurja.
Ponedeljek, 10. marec Zasedanje se je začelo z izjavami predsednika Parlamenta in predsedujočih političnih skupin o razmerah v Gazi.
V večernem delu zasedanja so poslanci med drugim obravnavali predlog uredbe o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva. Nova opredelitev ter izvajanje skupnih varnostnih določil in standardov naj bi zagotovila visoko raven varnosti v zračnem prometu po vsej Uniji, uredba pa prvič opredeljuje tudi pravila za oborožene častnike za varovanje med letom (poročilo COSTA).
Torek, 11. marec Dopoldne sta potekali dve zakonodajni razpravi. Najprej je predsednik Komisije José Manuel Baroso Parlamentu predstavil strategijo politik za leto 2009, kjer so prednostne naloge usmerjene k državljanom: ustvarjanje rasti in delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam, skupna politika priseljevanja, boljša pravna ureditev in obveščanje o Evropi.
Na opoldanskem glasovanju so poslanci potrdili predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ki bo uvedel skupnosti znanja in inovacij. Inštitut bo predvidoma začel delovati že letos poleti (poročilo PAASILINA).
Opoldne je Parlament na slavnostni seji med svojim uradnim obiskom nagovoril Toomas Hendrik Ilves, predsednik Republike Estonije, sicer nekdanji evropski poslanec.
Popoldne so poslanci obravnavali predlog za prostovoljno zvišanje mlečnih kvot (poročilo JEGGLE) in poročilo o "zdravstvenem stanju" skupne kmetijske politike. Parlament podpira nadaljevanje reforme in nasprotuje zmanjšanju proračuna za kmetijstvo, saj so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna (poročilo GOEPEL ). V razpravi je sodeloval tudi slovenski minister za kmetijstvo Iztok Jarc.
Sreda, 12. marec Osrednja razprava je bila namenjena pripravam na Evropski svet , ki je bil 13. in 14. marca v Bruslju. Glavne teme vrha evropskih voditeljev je predstavil slovenski državni sekretar za evropske zadeve Janez Lenarčič.
Popoldne je Evropski parlament na slavnostni seji počastil 50 let delovanja. Takratna Evropska parlamentarna skupščina, ki je imela le posvetovalno moč, se je namreč prvič sestala 19. marca 1958 v Strasbourgu. Poslancem in visokim gostom so spregovorili predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering, predsedujoči Evropskemu svetu, predsednik Vlade Republike Slovenije, Janez Janša in predsednik Evropske komisije José Manuel Baroso.
V večernih urah je Parlament med drugim razpravljal o predlogu sklepa za oblikovanje skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z naslovom "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju", ki naj bi starejšim in starostnikom izboljšal kakovost življenja z uporabo cenovno dostopnih ter učinkovitejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij (poročilo GILL).
Sledili sta poročilo o predlogu za spremembo sistema obdavčitev dizelskega goriva in izenačitvi najnižje trošarinske stopnje s tistimi za bencin (poročilo SCHMIDT) ter poročilo o oblikovanju svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, ki naj bi spodbujal energetsko učinkovitost, prihranke energije in obnovljive virov energije ter zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v državah v razvoju (poročilo TURMES).
Četrtek, 13. marec Dopoldne so poslanci razpravljali o izzivih politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice. Države, ki so vstopile v Unijo leta 2004, so se namreč zavezale, da bodo do leta 2010 dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 odstotka BND (poročilo BUDREIKAITĖ)
Popoldne se je zasedanje zaključilo z razpravo o kršitvah človekovih pravic po svetu. Parlament je med drugim sprejel resoluciji o razmerah v Rusiji, v Armeniji, o primeru afganistanskega novinarja ter o primeru iranskega homoseksualca, ki mu grozi izgon iz Britanije. 20080307BRI23279
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Petdeset let Evropskega parlamenta
2008-03-17 - 15:19
Evropski parlament je v sredo, 12. marca, praznoval 50 let delovanja. Takratna Evropska parlamentarna skupščina, ki je imela le posvetovalno moč, se je namreč prvič sestala 19. marca 1958 v Strasbourgu. Na slavnostnem delu seje so poslancem ob prisotnosti številnih nekdanjih predsednikov Parlamenta ter predstavnikov nacionalnih parlamentov držav članic Unije spregovorili Hans-Gert Pöttering, José Manuel Barroso in Janez Janša. V petih desetletjih se je iz skupščine s 142 imenovanimi člani in štirimi jeziki razvil neposredno izvoljeni parlament, ki ima zakonodajne pristojnosti ter 23 uradnih jezikov. Po predvideni ratifikaciji Lizbonske pogodbe bo zakonodajna moč parlamenta še večja, na volitvah leta 2009 pa bo vanj izvoljenih 751 poslancev. Predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert Pöttering je v svojem nagovoru uvodoma poudaril, da so danes v Parlamentu poslanci iz 27 držav in 150 različnih političnih strank, ki so združeni v sedem političnih skupin: "Smo zakonodajni in proračunski organ, enakovreden Svetu ministrov. Nadzorujemo Evropsko komisijo, volimo njenega predsednika in Komisija mora od nas dobiti zaupnico. (...) Postali smo samozavestni faktor moči v evropski politiki in tega se lahko iskreno veselimo, saj predstavljamo blizu 500 milijonov državljank in državljanov Evrope." Glede Lizbonske pogodbe je predsednik dejal, da bo še okrepila moč institucije, saj se bodo v prihodnosti pomembne evropske odločitve sprejemale le s podporo Parlamenta in dodal: "Pogodba in Listina o temeljnih pravicah bosta pomemben prispevek k demokraciji in parlamentarizmu na vseh ravneh v Evropski uniji. Na našo vztrajno podporo tako Pogodbi kot Listini smo lahko upravičeno ponosni." Na koncu govora je Pöttering omenil še vlogo nacionalnih parlamentov: "Sodelovanje med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic je deležno naše posebne pozornosti. Prizadevali si bomo, da ga v prihodnosti še poglobimo." Predsedujoči Evropskemu svetu, predsednik Vlade Republike Slovenije, Janez Janša je evropske parlamentarce nagovoril s citatom Roberta Schumana ob otvoritvi Evropske parlamentarne skupščine, da njegov nagovor ne more biti čustveno hladen in nadaljeval: "Pogled na prehojeno pot in na razcvet evropske demokracije v zadnjih petih desetletjih nas lahko navdaja s ponosom ter z velikim občutkom hvaležnosti do očetov evropske ideje. Hkrati pa nam nalaga odgovornost, da po svojih močeh prispevamo k nadaljevanju evropske zgodbe miru, sodelovanja in blaginje." Janša je nato primerjal Evropo pred 50 leti in današnji čas, ki ga ne zaznamuje več tekmovanje temveč sodelovanje, kjer so meje odpravljene in vsa celina živi v svobodi in demokraciji. Orisal je širitev pristojnosti Parlamenta in izrazil zadovoljstvo, ker so evropski poslanci potrdili Lizbonsko pogodbo, ki pomeni velik korak naprej, ter ob tem čestital državam, ki so jo že ratificirale. Predsedujoči Evropskemu svetu je dodal, da za vse aktivnosti EU velja eno samo pravilo: "Uspeh raste premo sorazmerno z enotnostjo – enotnostjo med državami članicami, sektorji, interesnimi skupinami in generacijami; med regionalnimi, nacionalnimi, evropskimi in globalnimi dejavniki. Institucije EU moramo biti za vzgled." Spomnil je na Jeana Monneta, ki je nekoč dejal, da vsak človek začne svet na novo, samo institucije, ki hranijo kolektivno izkušnjo pa zorijo; to je tudi ena od razlag, zakaj številni v Evropi kljub očitnim uspehom še vedno dvomijo v prednosti povezovanja: "Da bi razumeli in cenili svobodo, mir, raznolikost, brezmejnost, ugodnost in perspektivnost združene Evrope, se moramo vselej zavedati, da obstajajo tudi druge, mnogo slabše alternative. Zato je naša skupna naloga, da obujamo evropsko kolektivno izkušnjo. Iz nje lahko črpamo moč za spopad z aktualnimi izzivi. Pogled nazaj moramo združiti z mislijo za naprej. (...) Če ne bomo skupaj iskali nizkoogljičnih in energetsko varčnih rešitev, nam ne bo uspelo upočasniti podnebnih sprememb. Soočali se bomo z vedno več poplavami, orkani, sušami, novimi boleznimi, ogroženimi ekosistemi in »podnebnimi begunci«. Bistveno je, da so rezultati evropskih odločitev in aktivnosti dovolj konkretni in otipljivi, da državljani razumejo odločilen pomen EU za ohranitev in dvig kvalitete življenja." Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso je dejal, da so se od oblikovanja parlamentarne skupščine pred 50 leti povezave širile, vezi pa krepile: "Institucionalni trikotnik, ki so ga ustvarili ustanovitelji Skupnosti, je stalno izkazoval solidarnost, širil misije in naloge, ki so bile zaupane skupnosti, zdaj Uniji - ta uspeh dolgujemo tudi ravnotežju v tej zgradbi, ki ne deli pristojnosti na klasičen način. Gre za drugačen način delovanja, ki spoštuje skupna pravila in na drugi strani načela subsidiarnosti. Inštitucije niso namen same sebi, so v službi državljanov. Močnejše so, bolje služijo svojim državljanom. Gradili so Evropo za mir na podlagi solidarnosti, uporabili so gospodarstvo kot motor ideje. Imamo Evropo miru, ki se razteza čez vso celino in ima načine, kako se odzivati na izzive." Barroso je orisal, kako so se skozi zgodovino širile pristojnosti Parlament, ki bo z Lizbonsko pogodbo še močnejši nepogrešljiv partner Komisije, kar pomeni tudi močnejšo Evropo: "Nobena od naših institucij se ne sme krepiti na škodo drugih. Nasprotno, vsi si želimo močnejših evropskih institucij, če želimo biti učinkovitejši. Vse institucije lahko izkoristijo tako arhitekturo." Predsednik Komisije je zaključil s citatom portugalske pisateljice Augustine Besse Luis: "Rekla je: »Pri 15 imaš prihodnost, pri 25 imaš problem, pri 40 izkušnjo, dokler nimaš za seboj pol stoletja pa še nimaš zgodovine.« Danes ima ta parlament veliko zgodovine in, upam si reči, tudi svojo prihodnost. Čestitam!" Govorom je sledil kratek koncert Evropskega mladinskega orkestra pod vodstvom dirigenta Pavla Kotle . Mladi glasbeniki so zaigrali naslednja dela: - Jeremiah Clarke : Marš danskega kraljeviča; - Carl Nielsen : Mala suita, a-mol, op. 1; - Wolfgang Amadeus Mozart : Mala nočna glasba, K525, Rondo Allegro ; - Hugo Wolf : Italijanska serenada; - Johann Strauss : Pizzicato polka; - Ludwig van Beethoven : Oda radosti. Praznovanje rojstnega dne s torto in zdravicami se je nato preselilo iz plenarne dvorane. Ob 50. obletnici delovanja Parlamenta je Generalni direktorat za komuniciranje pripravil informativni material, ki je na voljo predstavnikom medijev:
- 60 minutni video izbor arhivskih posnetkov iz zgodovine Evropskega parlamenta, vključno s posnetki vseh predsednikov; - avdio izbor 15 ključnih govorov ali izjav s parlamentarnih zasedanj; - 50 fotografij , ki predstavljajo 50 let in vse dosedanje predsednike Parlamenta.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Priprave na spomladanski Evropski svet
2008-03-17 - 15:19
V sredo, 12. marca, dopoldne sta slovenski državni sekretar za evropske zadeve Janez Lenarčič in predsednik Komisije José Manuel Barroso evropskim poslancem predstavila program ter priprave na Evropski svet, ki bo potekal v četrtek, 13., in petek, 14. marca v Bruslju. Na začetku vrha bo udeležence nagovoril tudi predsednik Evropskega parlamenta. Državni sekretar Lenarčič je v predstavitvi poudaril, da "se Evropska unija danes sooča z novimi izzivi. Globalizacija prinaša nove priložnosti, ne samo na gospodarskem, temveč tudi socialnem in kulturnem področju, in te so Uniji že prinesle koristi. Vendar pa se moramo zavedati, da globalizacija od Unije in držav članic terja tudi prilagoditve in iskanje pravih odgovorov." Evropski svet bo tako ocenil stanje izvajanja prenovljene Lizbonske strategije in predvidoma potrdil njeno dobro delovanje. Voditelji Unije bodo poudarili, da se je treba osredotočiti na izvajanje in tudi formalno začeli novi cikel strategije za obdobje 2008–2010 . Del strategije je tudi uvedba "pete svoboščine" , ki bo odpravila obstoječe prepreke za prost pretok znanja, in uresničevanje načrta za boljšo zakonodajo za krepitev konkurenčnosti zlasti malih in srednjih podjetij v EU. Druga pomembna tema Evropskega sveta bodo izzivi, povezani s podnebnimi spremembami in energijo : Svet naj bi poudaril potrebo po čimprejšnjem sprejetju dogovora o energetsko-podnebnem svežnju zakonodaje, po možnosti čimprej v letu 2009, pozval pa bo tudi k čimprejšnjemu sprejetju dogovora o tretjem svežnju za notranji trg s plinom in električno energijo in namenil dodatno pozornost ukrepom v zvezi z zanesljivostjo oskrbe in zunanjo energetsko politiko. Voditelji vlad in držav EU bodo izmenjali mnenja tudi o nedavnih razmerah na mednarodnih finančnih trgih . Slovenski državni sekretar je svoj nastop zaključil z mislijo, da "bo spomladanski Evropski svet posvečen uresničevanju zavez. Predsedstvo bi želelo pospešiti delo pri spreminjanju Evrope v najbolj konkurenčno gospodarstvo. Prav tako smo pred pomembno nalogo zagotoviti še več trajnosti s pomočjo naše podnebne in energetske politike. Glede na prihodnje izzive si želimo tudi resnično tvornega sodelovanja z Evropskim parlamentom. Če nam skupaj uspe doseči napredek, bodo evropski državljani uvideli, da je EU tu zato, da bi poskrbela za njihovo prihodnost." Predsednik Evropske komisije Barroso je v svojem nagovoru izpostavil predvsem gospodarske uspehe EU, kar je po njegovem mnenju dokaz, da Lizbonska strategija deluje. Opozoril je na nevarnost protekcionizma in dodal, da je prav strategija lahko odgovor za naprej, za doseganje višjih standardov v izobraževanju in usposabljanju, za več raziskav ter inovacij in dokončno vzpostavitev skupnega evropskega trga na vseh področjih. Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Treba se je zavzeti in okrepiti cilje Lizbonske strategije: gre za priložnost, ki pa ne sme potekati na nenadzorovan način. Treba je spodbujati tudi socialno dimenzijo, obenem pa je naša prihodnost v inovacijah, vseživljenjskem izobraževanju ter tudi trgu dela in njegovi prenovi. Vse to naj predstavlja dodano vrednost. Zato pozivam države članice, da veliko investirajo v raziskovanje in rast. Ne gre le za razvoj majhnih in srednje velikih podjetij, temveč tudi za ustvarjanje novih delovnih mest. Naša konkurenčnost bo sprejemljiva, če se bomo znali prilagajati. Potrebujemo reforme na trgu delovne sile, ki mora biti bolj prožen, a tudi zanesljivejši. Demografske spremembe in staranje prebivalstva predstavljata pritisk na socialni sistem. Na področju podnebnih sprememb moramo prav tako prilagoditi politiko, varovati okolje in si prizadevati za zmanjšanje toplogrednih plinov za 20 odstotkov. To bo tudi dobro izhodišče, sami pa moramo dati zgled." Martin SCHULZ (PES, DE): "Izvedeli smo, da se bo jutri na večerji govorilo tudi o sredozemski uniji. Gre za idejo francoskega predsednika in rad bi vam svetoval, da poleg apetita, ki vam ga voščimo na večerji, tudi jasno poveste: če naj bi bila ta unija nadgradnja barcelonskega procesa, v katerega se steka veliko evropskega denarja, prav - a treba je zagotoviti, da bo šlo za politiko, ki naj se izvaja v okviru EU. (...) Rad bi se osredotočil na točke, glede katerih smo prepričani, da so ključne, niso pa bile zadosti izpostavljene: brezposelnost pada, produktivnost raste, raste pa tudi negotovost - tudi to je realnost. Nastaja več delovnih mest, a so negotova, niso varna. Rast plač ni sorazmerna z rastjo dobičkov podjetij, to je socialno politična neenakost. Želimo socialno kohezijo, več socialne zaščite. Kaj nam koristi trg, ki raste, kar nam koristi konkurenčnost na globalnem trgu, če pa je realnost taka, kot je." Graham WATSON (ALDE, UK): "Tokratno zasedanje Evropskega sveta poteka nekje na poti med upanjem in obupom. Glavne težave so premagane, lizbonska pogodba pa še ni ratificirana in še cela vrsta negotovosti je, tudi glede Rusije in Turčije. Gospodarska rast se upočasnjuje, vidimo posledice bančne krize. (...) Vsi ukrepi proti terorizmu, mednarodnemu kriminalu, podnebnim spremembam, vse to je v ospredju naših politikov, uspeh pa je odvisen od držav članic in tudi od Evropskega parlamenta. Zastavili smo si široke cilje, vendar pa obstaja resna skrb, ravno tako pa se pojavlja tudi grožnja, da bi to izkoriščali za energetsko varnost. Samo če bomo povečali solidarnost, se bomo lahko izognili tej pasti. (...) Spodbuditi moramo trg za tvegani kapital, povečati... hkrati pa moramo biti pozorni na socialno varnost in okoljsko stabilnost." Brian CROWLEY (UEN, IE): "Stvarnost je kombinacija različnih pogledov, zato je treba potegniti najboljše ideje iz predlogov, ki smo jih dali. V zadnjih 20 letih smo ugotovili, da ni rešitev le eno ali drugo. Ne moremo imeti socialne varnosti brez gospodarske rasti in tudi če govorimo o brezposelnosti, tega ne bomo reševali le z ustvarjanjem novih delovnih mest, spodbujati je treba podjetja, da vlagajo. Prava rešitev je v tem, da ustvarimo pravo podjetništvo ozračje. (...) V resnici moramo postaviti trdne temelje, kajti to se bo pokazalo v učinkih, ki bodo zaznavni tudi čez 20, 30 let. Naše najboljše in najbolj dragoceno sredstvo je izobraževanje in usposabljanje, da dajemo mladim generacijam priložnosti v Evropi. Na koncu pa se ob tej priložnosti zahvaljujem Sloveniji za podobo, ki nam jo je pokazala doslej v času predsedovanja in prizadevno delo njenih služb, predvsem protokola." Rebecca HARMS (Zeleni/EFA, DE): "Ne moremo podati iskrene bilance Lizbonske strategije, če ob tem pozabljamo na dejstvo, da Evropa sicer res ima korist od globalizacije, a je ta korist zelo nesorazmerna. Kljub več delovnim mestom imamo ljudi, ki delajo, a so revni. zato izrecno prosimo, da bi se Evropski svet in Evropska komisija lotila teme sektorskih minimalnih plač. (...) Podnebne spremembe in energetika: zdi se mi pretresljivo, da je nekaj dni pred tem zasedanjem predstavnik nemške vlade dejal, da se okoljska politika ne sme vmešavati v gospodarstvo. Očitno na okoljskem ministrstvu v Nemčiji nihče nima razčiščenih pojmov o tem, kaj pomeni trajnostni razvoj. Posledično nemška vlada še vedno nasprotuje ukrepom za zmanjševanje izpustov pri avtomobilih. Z obžalovanjem ugotavljam, da se Nemci v teh pogajanjih ne spomnijo več, kaj so sprejeli in zapisali pred enim letom." Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE): "Petdeseta obletnica Evropskega parlamenta je za Svet priložnost, da Parlamentu podari zakonodajno iniciativo. Je tudi priložnost, da povemo, da ne Svet ne Komisija ne smeta pričakovati nekega pohlevnega parlamenta. Gre za glas, ki ščiti tudi tistih 70 milijonov ljudi, ki delajo in so vendarle revni, vključuje tudi 19 milijonov otrok. Pozdravili bi prenovo lizbonske strategije. A če ocenjujemo uspeh, moramo govoriti o vseh številkah, ne le dobrih. Te ne držijo tako kot je predstavljeno. Boj proti revščini, socialni izključenosti in vedno večjim socialnim razlikam ni prednostna tema. Socialna dimenzija Lizbonske strategije, kako jo okrepiti, s katerimi konkretnimi ukrepi nastopiti v boju proti revščini, kako se boriti proti revščini ljudi, ki delajo in kako doseči, da rastoče cene ne bodo ogrozile socialne integracije - to so temeljna vprašanja, če naj bo rast tudi socialna in trajnostna." Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK): "Z irsko kolegico Kathy Sinnott sem predstavil predlog dopolnila k Lizbonski pogodbi, ki bi razveljavil odločitev Evropskega sodišča z dne 18. decembra. Gre za primer latvijskega podjetja, ki je gradilo šolo na Švedskem. Latvijski delavci so bili slabše plačani od švedskih, zato so tamkajšnji sindikati blokirali gradbišče. Sodišče je dejanje razglasilo za nezakonito, saj naj bi temeljna pravica do stavke lahko posegala v temeljno načelo svobodnega pretoka storitev le v primerih, ko gre za ogrožanje javne varnosti ali zdravja. Normalno plačilo ne šteje, kolektivna pogajanja ne štejejo, skandinavski konsenzualni model gre lahko v smeti. Na Irskem lahko tuji delavci delajo za minimalno plačo 9 evrov na uro, pa irski sindikati ne smejo protestirati. Odločitev Sodišča je katastrofa, zato je treba spremeniti določila evropskih pogodb ali sprejeti pravno zavezujoč protokol. Pozivam slovensko predsedstvo, da zadevo uvrsti na Evropski svet." Jana BOBOŠÍKOVÁ (samostojni poslanci, CZ): "Zmanjšanje izpustov CO 2 za 20 odstotkov in povečanje deleža obnovljivih virov energije za 20 odstotkov v samo nekaj letih je utopična zamisel, ki ogroža konkurenčnost evropskih podjetij ter delovna mesta in bo odvrnila naložbe. Soočiti se moramo s problemom afriških in azijskih beguncev, ponovno je treba razmisliti o ustrezni politiki priseljevanja, obenem pa moramo preprečiti beg možganov. Treba se je osredotočiti na energetsko učinkovitost, ne smemo pa se bati jedrskih reaktorjev, pri čemer bi morale države vlagati več v raziskave na tem področju."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Ustanovljen Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo
2008-03-17 - 15:19
V torek, 11. marca, je Parlament sprejel predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Inštitut bo tako lahko začel delovati že letos poleti. Poročevalec o predlogu, poslanec Reino PAASILINA (PES, FI), je dogovor s Svetom, ki je v skupno stališče vključil številna dopolnila Parlamenta, označil kot "dober kompromis, ki poudarja pomen inovacij. Prav na področju inovacij moramo namreč storiti korak naprej. Naši odlični študenti in raziskovalci vse prepogosto ne morejo uživati v sadovih svojega dela, saj jim preprosto nihče ne pomaga pri prenosu izsledkov raziskav v izdelke za na trg". Skupnosti znanja in inovacij ETI bo sestavljen iz dveh delov: upravnega odbora ter skupnosti znanja in inovacij (SZI) . Skupnost bo predstavljala samostojno partnerstvo med visokošolskimi ustanovami, raziskovalnimi organizacijami, podjetji in drugimi interesnimi skupinami v inovacijskem procesu. V vsaki skupnosti bodo morale biti vsaj tri neodvisne partnerske organizacije iz vsaj dveh držav članic, med partnerji pa bo morala biti vsaj ena visokošolska ustanova in vsaj eno podjetje. Univerze, ki bodo sodelovale v SZI bodo lahko na svoje diplome dodale oznako ETI. Prve skupnosti o podnebnih spremembah in obnovljivih virih Najkasneje leto in pol po imenovanju (torej predvidoma v začetku leta 2010) mora upravni odbor izbrati dve ali tri SZI na področjih, ki pomagajo Uniji pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kar vključuje raziskave podnebnih sprememb, obnovljivih virov energije ter razvoj naslednje generacije informacijske in komunikacijske tehnologije. Naslednje SZI bo odbor izbral po sprejetju strateškega inovacijskega programa, ki bo določil prednostna področja inštituta. Prvi program bo moral biti sprejet najkasneje sredi leta 2011, nato pa vsakih sedem let. Proračun inštituta Za delovanje inštituta ter njegovo financiranje skupnosti znanja in inovacij je v prvih šestih letih predvidenih 2,4 milijarde evrov iz različnih javnih in zasebnih virov financiranja. Z dopolnitvijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013 bo iz proračuna Unije za EIT namenjenih 308,7 milijona evrov. Naslednji koraki Komisija je v začetku februarja imenovala štiričlanski odbor za določitev, ki bo do poletja predlagal kandidate za 18-članski upravni odbor. Odločitev o sedežu upravnega odbora EIT bo sprejel Evropski svet. Poslanci so v razpravi ob prvem branju predloga uredbe med drugim predlagali Wroclaw, Budimpešto in München, mediji pa omenjajo tudi Dunaj. Nastop slovenske poslanke V razpravi o uredbi je sodelovala tudi slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI), ki je govorila v imenu svoje politične skupine Evropske ljudske stranke. Uvodoma je dejala, da so od prve pobude o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta minila že tri leta, zavedanje, da je ključ do večje konkurenčnosti in inovativnosti ustrezna skrb za kakovostne človeške vire pa je še mnogo starejše: "Temelji so postavljeni. Sedaj je nastopil čas za ukrepanje. Čas za hitro in učinkovito izvajanje dogovorjenih ukrepov. Uspešna vzpostavitev EIT je odvisna tako od politikov kot tudi od akademsko-raziskovalne in gospodarske sfere - pa najsi gre za javni ali privatni sektor. Že omenjena inovativnost je v samem osrčju EIT. Poleg tega EIT v skladu z našo pobudo predstavlja oznako odličnosti in s tem prepoznavnosti evropske kakovosti. Mrežna struktura z neodvisnimi skupnostmi znanja in inovacij, ki se pojavlja v sedanjem predlogu, je velik dosežek. Tekom pogajanj smo uspeli rešiti tudi kompleksno in zapleteno vprašanje organizacije dela EIT. Predlog na mizi ponuja rešitev v obliki strateškega programa za inovacije, s katerim smo po najboljših močeh uravnotežili odgovornost politike in neodvisnost stroke. Čeprav z omejenimi finančnimi sredstvi, lahko storimo marsikaj. Izhodišča so dobra, učinkovita implementacija pa je, kot ponavadi, odvisna od nas samih, naše volje in vztrajnosti." Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0081 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Parlament za prostovoljno zvišanje mlečnih kvot
2008-03-17 - 15:19
Ob naraščanju cen mleka in mlečnih izdelkov se Evropski parlament v postopku posvetovanja o uredbi glede nacionalnih mečnih kvot zavzema za njihovo 2-odstotno prostovoljno povečanje s 1. aprilom. Zaradi naraščajočega povpraševanja po mleku in mlečnih izdelkih na svetovnih ter evropskem trgu, je Komisija nedavno predlagala 2-odstotno povečanje proizvodnje mleka in povišanje kvote za 2,84 milijona ton na 145,7 milijona ton v letu 2008/2009. Parlament načeloma podpira zamisel o zvišanju kvot, vendar v poročilu, ki ga je pripravila poslanka Elisabeth JEGGLE (EPP-ED, DE), izraža zaskrbljenost, da bi povečanje kvote in posledično znižanje cen v vsej Uniji lahko pomenilo dodatne težave za nekatere proizvajalce, predvsem na območjih, kjer kvote niso izkoriščene. Dokument so poslanci na sredinem glasovanju sprejeli s 531 glasovi za, 104 proti in 22 vzdržanimi glasovi. Podatki za kvotno leto 2006/07 kažejo, da neto količina neporabljenih kvot na ravni EU znaša 1,9 milijona ton, pri čemer 18 od 27 držav članic ne dosega nacionalnih kvot pri proizvodnji mleka. Evropska komisija za tekoče kvotno leto 2007/08 pričakuje, da bo količina neporabljenih kvot ne glede na sorazmerno visoke cene mleka znašala 3 milijone ton. Kompromisni predlog Poslanci sicer podpirajo predlog o 2-odstotnem prostovoljnem povečanju kvot, pri tem pa naj bi obstajal mehanizem za izravnavo. Če bi na evropski ravni v kvotnem letu 2008/09 tudi po izravnavi med državami, ki bi presegle kvoto in tistimi, ki je ne bi izkoristile, obstajal presežek, bi se za mleko in mlečne izdelke, ki bi presegli nacionalno kvoto, plačala dajatev. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode ("Uredba o enotni SUT") glede nacionalnih kvot za mleko
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0092 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Evropski poslanci o reformi skupne kmetijske politike
2008-03-17 - 15:19
Parlament se v svojem poročilu o "zdravstvenem stanju" skupne kmetijske politike zavzema za nadaljevanje reforme, ki se je začela leta 2003 in nasprotuje zmanjšanju skupnega proračuna prvega stebra za obdobje do leta 2013. Poslanci menijo, da so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna in zavračajo predlog o degresivnosti v njegovi sedanji obliki. Menijo tudi, da je ločitev neposrednih plačil pripeljala do uspešne tržne usmeritve evropskega kmetijstva. Evropska komisija je lani Svetu EU in Evropskemu parlamentu posredovala sporočilo z naslovom "Priprava na pregled zdravstvenega stanja reforme skupne kmetijske politike (SKP)". Parlament v poročilu na lastno pobudo, ki so ga poslanci v sredo potrdili s 510 glasovi za, 88 proti in 80 vzdržanimi glasovi , izraža mnenje, da je bila reforma iz leta 2003 pri poglavitnih vprašanjih zelo uspešna, saj je prinesla večjo preglednost in učinkovitost SKP ter povečala lastno odgovornost in tržno usmerjenost kmetov. Proces se zato mora nadaljevati, pri čemer je treba še naprej močno poenostavljati upravljanje politike ter številne direktive in uredbe EU, kar naj razbremeni kmete. Trajnost - konkurenčnost - večfunkcionalost Poslanci se zavzemajo za koncept trajnostnega, konkurenčnega in večfunkcionalnega kmetijstva, ki ohranja posebnosti vsakega posameznega sektorja in področja proizvodnje. Osnovni cilj kmetijstva mora ostati preskrba prebivalstva z zdravimi in varnimi proizvodi v zadostnih količinah in po razumnih cenah za potrošnika. Parlament tudi poziva Komisijo, naj uvede "evropsko znamko", ki bi označevala kakovost kmetijske in živilske proizvodnje EU na evropskem trgu in na mednarodnih trgih. Komisija bi morala ob tem določiti stroge standarde v zvezi z okoljem, dobrim počutjem živali in varnostjo hrane, v skladu s katerimi poteka proizvodnja. Proti zmanjšanju proračuna in nujnost neposrednih plačil Parlament odklanja zmanjšanje proračuna za kmetijstvo do leta 2013. Opozarja, da kmetje v obdobju, ko se kmetijski trgi hitro spreminjajo in so reforme do polovice izvedene, nujno potrebujejo zanesljivost, varnost in spoštovanje odločitev, sprejetih ob začetku reforme. Neposredna plačila so po mnenju poslancev tudi v prihodnje nujno potrebna za zagotavljanje dohodkovne osnove. Ob tem ne gre le za primere blažitev tržnih neuspehov, temveč tudi za zagotavljanje oskrbe z javnimi dobrinami iz kmetijstva in kot nadomestilo za evropske standarde na področju varstva okolja, varnosti hrane in preskrbe s hrano, sledljivosti, dobrega počutja živali ter socialnega varstva zaposlenih v kmetijskem sektorju, ki so v mednarodni primerjavi zelo visoki. Hkrati poslanci ugotavljajo, da višina plačil ni vedno sorazmerna s prizadevanji kmetov za izpolnjevanje zahtev, ker so plačila še vedno v veliki meri odvisna od pretekle porabe. Parlament zato poziva, naj bo pomoč namenjena izključno aktivnim kmetovalcem. Parlamentarci še dodajajo, da neposrednih plačil ni več možno utemeljiti brez navzkrižne skladnosti. Evropska unija mora zato novim državam članicam v prehodnem obdobju pomagati pri izvajanju teh pravil. Nasprotovanje predlogu za znižanje sredstev Parlament zavrača predlog Komisije o degresivnosti (z znižanjem do 45 odstotkov) v njegovi sedanji obliki, ker ni jasne povezave med obsegom in premožnostjo kmetije, kar onemogoči oceno potrebne delovne sile za ohranitev velikih kmetijskih gospodarstev. Poslanci so prepričani, da bi bile z uveljavitvijo tovrstnega predloga neupravičeno oškodovane velike kmetije ali združenja, zmanjšala bi se zaposlenost delovne sile in posledica bi bilo uničenje dobro razvitih, konkurenčnih struktur, ter cepitev kmetij zgolj z namenom pridobitve subvencij, kar bi v nekaterih pokrajinah Evrope privedlo do strukturnih zlomov. Degresivnost ali vzpostavitev zgornje meje je smotrna samo na podlagi izčrpne ocene posledic za delovni trg in regionalno politiko. Komisija naj upošteva, da ne bi smele biti oškodovane manjše kmetije, ki so združene v skupnosti, da lahko ustvarijo ekonomijo obsega in postanejo bolj konkurenčne. Evropski parlament zato predlaga alternativni model progresivne modulacije za neposredna plačila v celotnem obdobju 2009-2013: - od 10.000 do 100.000 evrov: - 1%; - od 100.000 do 200 000 evrov: - 2%; - od 200 000 do 300 000 evrov: - 3%; - nad 300 000 evrov: - 4%. Varnostna mreža in zavarovanja Zaradi pričakovanega povečanja okoljskih in podnebnih nevarnosti, nevarnosti epidemij in velikega nihanja cen na kmetijskih trgih je dodatno preprečevanje tveganj kot varnostna mreža ključnega pomena. Nujno bi bilo razviti zavarovalniške sisteme zasebnega gospodarstva ali mešane zavarovalniške sisteme, kot je paketno zavarovanje kmetijskih pridelkov, parlamentarni odbor pa se zaveda, da to brez javne udeležbe pri financiranju ne bo mogoče. Parlament še poziva Komisijo, naj ob nastajajočih težavah v zvezi s podnebnimi ali okoljskimi katastrofami pretehta možnost prihodnjega uvajanja podpornega sistema za vso Unijo. Ureditev trga z mlekom Sistem mlečnih kvot se po letu 2015 verjetno ne bo nadaljeval v sedanji obliki, zato poslanci pozivajo Komisijo, naj temeljito preuči prihodnjo ureditev trga z mlekom. Komisija bi morala predložiti prepričljiv načrt za mlečni sektor, ki bo zagotavljal, da se bo proizvodnja mleka v Evropi nadaljevala tudi na hribovitih, odročnih in drugih posebno težavnih območjih. Mlečne kvote bi se morale ob spremembah v povpraševanju na svetovnih trgih ustrezno prilagoditi trgu, zato bi morale po mnenju poslancev države članice v mlečnem letu 2008/2009 prostovoljno povečati kvote za 2 odstotka. Povečanje naj bi se dodelilo nacionalni rezervi, kvote pa bi bilo treba pregledati vsako leto. Nadaljevanje ločitve neposrednih plačil Parlament meni, da je ločitev neposrednih plačil na splošno pripeljala do uspešne tržne usmeritve evropskega kmetijstva, kar se kaže v povečanem učinku na dohodek in večji avtonomiji odločanja kmetov ter s tem povezani poenostavitvi skupne kmetijske politike. Poslanci zato pozivajo Komisijo, naj si prizadeva za pospešeno uveljavitev politike ločitve, razen kadar bi to povzročilo znatno socialno-ekonomsko ali okoljevarstveno škodo v posameznih regijah, zlasti v regijah z najbolj omejenimi možnostmi. Parlamentarci tudi dodajajo, da lahko na splošno nevezana neposredna pomoč iz kmetijske proizvodnje dolgoročno prispeva k zmanjšanju negativnega vpliva evropskega kmetijstva na okolje, če jo spremlja okrepljena podpora za trajnostne prakse razvoja podeželja. Resolucija Evropskega parlamenta o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0093 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Boljše izkoriščanje potenciala bioplina
2008-03-17 - 15:19
V sredo je Evropski parlament s 610 glasovi za, 23 proti in 13 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu, s katerim poziva k spremembi evropske zakonodaje na tem področju, da bi se bolje izkoristil potencial tega premalo poznanega vira energije. Dokument, ki ga je pripravil poslanec Csaba Sándor TABAJDI (PES, HU), Komisijo poziva, naj v okviru bodoče direktive o obnovljivih virih energije, jasno poudari ter spodbudi izkoriščanje bioplina. Njegov energetski potencial je namreč podoben zemeljskemu plinu in ga lahko nadomesti (bioplin namreč vsebuje od 55 do 65 odstotkov metana). Bioplin, ki se pridobiva iz gnoja, energetskih rastlin, neprimernih za krmo, ter iz blata iz čistilnih naprav v integriranih kmetijskih obratih, ima pomembno vlogo med bioenergetskimi viri in je vsestransko uporaben. Po znižani koncentraciji metana se lahko z njim ustvarja mehanska energija, preko nje pa električna (osvetljava stavb in živinorejskih poslopij); izgorevanje bioplina proizvaja toploto, ki se lahko uporablja za ogrevanje in sušenje (plastične zgradbe, rastlinjaki, silosi za žita, svinjaki, javne zgradbe). Bioplin se lahko uporablja tudi za pogon hladilnih naprav (hladilnikov) ali za gorivne celice. Očiščen in stisnjen bioplin se lahko uporablja kot biogorivo za pogon cestnih vozil. Bioplin, ki se pridobi iz enega hektarja biomase, je dvakrat bolj učinkovit kot biodizel. V EU danes obstaja približno 4000 obratov za pridobivanje bioplina na ravni kmetijskih obratov in 26 centraliziranih obratov. Proizvodnja je najbolj razvita v Nemčiji, Belgiji, Avstriji in na Danskem. Evropski potencial proizvodnje bioplina iz gnoja znaša v EU 827 PJ (petajoulov), medtem ko je danes iz živinskega gnoja, energetskih rastlin in organskih odpadkov pridobljenih okoli 50 PJ. To pomeni, da je potencial pridobivanja bioplina samo iz živinskega gnoja 14-krat večji. Vključitev v direktivo o obnovljivih virih energije in reviziji zakonodaje Po mnenju parlamenta je treba tako evropsko kot nacionalno pregledati, da bi omogočili vzpostavitev in delovanje proizvodnih obratov za pridobivanje bioplina po vsej Evropski uniji. Bodoča direktiva EU o obnovljivih virih energije bi morala posebno pozornost nameniti tudi bioplinu in poudariti naslednje elemente: 1.) Letno statistiko in poročila o proizvodnji bioplina. 2.) Ukrepe za izgradnjo in spodbujanje takšnih obratov za pridobivanje bioplina, ki najbolj koristijo okolju in so trajnostni. 3.) Države članice bi morale sprejeti nacionalne in regionalne načrte za omejitev zakonodajnih in upravnih ovir, saj na primer zemeljski plin ali druga fosilna goriva ne bi smela imeti prednosti na področjih, ki lahko za ogrevanje prodajajo lokalnim ponudnikom toploto, pridobljeno iz bioplina. Komisija naj bi tudi čim prej predstavila strategijo za vključitev obratov za pridobivanje bioplina v kjotski mehanizem, na primer preko zelenih certifikatov, posebnih premij ali kreditov za davke na elektriko in toploto iz teh obratov. To bi povečalo njihovo stroškovno učinkovitost in hkrati omogočilo večjo preglednost prizadevanj kmetijskega sektorja na področju podnebnih sprememb. Parlament Komisijo še poziva, naj najpozneje do 15. decembra 2008 predstavi usklajeno poročilo o evropski proizvodnji bioplina in o prihodnjih obetih na tem področju, vključno z oceno vpliva, ter pri tem upošteva podane predloge in doseženi napredek. Ozadje: okoljski vidiki bioplina Poročevalec Tabajdi v obrazložitvi dokumenta ugotavlja, da ima bioplin, pridobljen iz gnoja, številne okoljske prednosti. Gre za zmanjšanje izpustov metana in CO2, zmanjšanje emisij trdnih delcev in dušikovih oksidov, manj neprijeten vonj, higienizacija gnojevke in boljša sposobnost fertilizacije dušika pri predelavi gnoja, kar pomeni, da je za doseganje enakega učinka fertilizacije potrebno manj dušika. Proizvodnja bioplina (in s tem metana) v zaprtem, nadzorovanem sistemu, kot je obrat za pridobivanje bioplina, in posledična uporaba bioplina kot obnovljivega vira energije preko izgorevanja, ima zelo pozitiven učinek na izračun emisij toplogrednih plinov. V normalnih okoliščinah sicer prihaja ob skladiščenju in uporabi živinskega gnoja do velikih izpustov metana. Z zbiranjem v obratih za pridobivanje bioplina bi se celota izpustov metana, ki jih povzroča kmetijstvo, precej zmanjšala v primerjavi z rešitvami, ki ne vključujejo bioplina. Pretvorba metana v energijo in ogljikov dioksid preko izgorevanja privede do obratnega rezultata pri izračunu učinka toplogrednih plinov, kajti CO2 je veliko manj škodljiv kot metan, energija, pridobljena z izgorevanjem bioplina, pa nadomesti fosilne energetske vire. Izpusti CO2 iz obnovljivih virov energij (izgorevanja slame, lesa in bioplina) veljajo za nevtralne, ker iste količine CO2, ki nastanejo z izgorevanjem, vsrkajo zelene rastline, namenjene proizvodnji biomase. Vodikov sulfid (H2S) je ena od tveganih sestavin bioplina. Za zmanjšanje njegovih koncentracij se lahko uporabijo različne metode; ali se očisti sam bioplin, na primer v črpalki za čiščenje plina, ali pa se v rezervoarju bioplinu doda majhna količina (približno 4 odstotke) svežega zraka, nato pa bakterije na površini gnojnice absorbirajo H2S. Druga prednost tega je, da žveplo ostane v gnojnici za poznejšo hrano rastlinam. V bioplinu so lahko v majhnih količinah prisotne tudi druge snovi. Dušik (N2) in kisik (O2) sta lahko prisotna v koncentracijah do nekaj odstotkov, vendar seveda nista nevarna za okolje. V majhnih količinah je lahko prisoten tudi vodik (H2), vendar se ta med izgorevanjem izloči. Prisotne so lahko tudi sledi dveh potencialno nevarnih plinov, ogljikovega monoksida (CO) in amoniaka (NH3), vendar se zaradi varnega in nadzorovanega poteka izgorevanja ves ogljikov monoksid izloči. Količina amoniaka je zanemarljiva v primerjavi s potencialom za znižanje dušika, kar je rezultat izboljšane uporabe bioloških gnojil v primerjavi z neobdelano gnojnico. Analize kažejo, da bi lahko vrednost CO2 ekonomsko uravnotežila obrate na ravni kmetij in pokrila približno polovico ekonomske izgube centraliziranih obratov. Izločitev prehodnih stroškov za trgovanje s CO2 bi povečala donosnost proizvodnje bioplina, odrazila pa bi se tudi v nacionalnih izračunih proizvodnje CO2. Kljub temu pa negativna donosnost jasno kaže, da proizvodnja bioplina ni smotrna brez velike podpore iz nacionalnih in evropskih finančnih virov. Naložbe bi bilo treba spodbujati z različnimi ukrepi, vključno z evropskimi sredstvi za regionalni razvoj in razvoj podeželja. Ključni dejavnik pa je vendarle cena zelene električne energije, ki jo določi država - ta bi morala zagotavljati trajnostni pristop in delovati kot prava spodbuda. Vendar pa bi bilo treba ta evropska in nacionalna sredstva trošiti razumno. Vsa finančna podpora obratom za pridobivanje bioplina bi morala temeljiti na učinkovitosti, tehničnem razvoju in pozitivni bilanci glede toplogrednih plinov ter na drugih ekonomskih in okoljskih prednostih obratov. Resolucija Evropskega parlamenta o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0095 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Razmere v Gazi
2008-03-17 - 15:19
Predsednik Evropskega parlamenta in predsedujoči političnih skupin so na začetku zasedanja predstavili stališča do humanitarnih razmer na območju Gaze in možnosti za obuditev zastalega bližnjevzhodnega mirovnega procesa. Predsednik Hans-Gert Pöttering je uvodoma dejal, da si Evropejci spet zastavljamo vprašanje, kaj lahko storimo, kako naj reagiramo na nov val nasilja, ki se odvija pred našimi očmi na Bližnjem vzhodu: "Edini odgovor je dosledno nadaljevanje in pospešitev mirovnih pogajanj med Izraelci in Palestinci. Mirovni proces, ki se je začel v Annapolisu, se ne sme razbliniti v nasilje in teror. Poslanci moramo reagirati, da bi preprečili to nevarnost. Televizijski posnetki žrtev spopadov so nas pretresli. Tako, kot smo pred tednom dni sočustvovali z nedolžnimi palestinskimi civilisti, med katerimi so bili številni otroci, ki so bili žrtve vojaškega nasilja, tako zdaj sočustvujemo z izraelskim ljudstvom zaradi nezaslišanega napada na šolo v Jeruzalemu. Sočutje je dobro, tudi v politiki - ampak sočutje ni dovolj! Sočutje je le nadomestek za politično ukrepanje! Trajne politične rešitve pa morajo temeljiti na jasnih načelih." Pöttering je kot načela izpostavil spoštovanje človekovega življenja in pravic ljudstev ter v imenu Evropskega parlamenta ostro obsodil nasilje Hamasa in drugih skrajnih palestinskih organizacij, kakor tudi pozval izraelsko vlado, naj njeni govorici o miru sledijo tudi mirovna dejanja. Opozoril je, da od Gaze vsi dvigajo roke, ker so tam na oblasti skrajneži, zato bi jo nekateri najraje "odklopili" od sveta oziroma okoli nje zgradili zid: "Za tem zidom pa vendar živijo ljudje, živijo otroci, ženske, moški, ki imajo pravico do človeka dostojnega življenja. In ljudje ne pustijo, da bi jih zid kar za vedno izoliral ali ločil. Ljudi je strah in do teh ljudi izražamo globoko razumevanje. Prav tako pa globoko razumemo ljudi, ki v Sderotu in Aškelonu dnevno živijo v strahu pred raketnimi napadi. Varnost Izraela jemljemo zelo resno in jo bomo vedno zagovarjali." Predsednik je nato poudaril, da je Evropska unija decembra na donatorski konferenci v Parizu obljubila 540 milijonov evrov pomoči, čez dva tedna pa bo o konkretnem izvajanju evropske pomoči razpravljala nova delovna skupina, v kateri so francoski zunanji minister Bernard Kouchner, norveški zunanji minister Jonas Gahr Støre, komisarka za zunanje odnose Benita Ferrero- Waldner in posebni odposlanec za Bližnji vzhod, nekdanji britanski premier Tony Blair. Voditelji političnih skupin: Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Pred nekaj meseci so Palestinci in Izraelci sanjali o tem, da se prekine s tragedijami in da bodo obstajale mednarodno priznane varne meje in mednarodna skupnost je želela biti garant teh sanj ter zagotoviti ustrezna sredstva. Zato se v okviru kvarteta počenja vse, da bi se prekinil ta peklenski krog nasilja. In vendar je prišlo do velike uporabe sile, kar je privedlo do smrti na palestinski strani in hudih konfliktov, ko je Palestinec ubil 8 študentov, krogle fanatika so ponovno prizadele hudo in vse to ogroža mir. Mednarodna skupnost in Evropa se ne moreta postaviti na eno ali drugo stran. Naša naloga je privesti ljudi k pogajalski mizi. (...) Še enkrat naj pozovem k nadaljevanju dialoga. Evropa mora narediti kakovostni preskok ko gre za politično podporo. Med mašo smo poslušali tako judovskega kot palestinskega predstavnika, oba sta zahtevala enako - mir za svoje ljudstvo." Martin SCHULZ (PES, DE): "Vsi smo si enotni, poznamo izhodišče, kar je potrebno z našega stališča EU in naše vloge, prav tako mi ni treba ponovno izpostavljati, da ne smemo kar brez komentarja sprejeti, da to kar zgradimo s sredstvi EU, kar kratko malo uničijo. Zato želim izraziti naslednje: če nam ne bo uspelo doseči tega, da bo prednostna naloga postalo to, da se odrečemo nasilju, ne bo rešitve za Bližnji vzhod in spirala nasilja se bo nadaljevala. Zato moramo dopovedati, da je odpoved nasilju usesti se za pogajalsko mizo. In hkrati povedati, da to ni iznajdba Evropskega parlamenta, to smo rekli že v Annapolisu. Zakaj vedno znova ta poskus spodleti? Razlogi so jasni, treba jih je povedati: ker na obeh straneh obstajajo interesi, da se nasilje nadaljuje. (...) Najbolj pa vedno trpijo ljudje. Radikalci ta konflikt potrebujejo, da bi opravičili svoj obstoj. Njim je treba povedati, da nikoli ne bodo prišli do cilja, ne bo jim uspelo doseči političnih ciljev z nasiljem." Graham WATSON (ALDE, UK): "Razmere v Gazi so v prvi vrsti humanitarna katastrofa. Nič tega ne more rešiti. Milijon in pol ljudi je brez osnovnih potrebščin, brez kanalizacije, brez vode, zapirajo se podjetja in delovna mesta, to je najhujša situacija od aneksije s strani Izraela. Bistvo pa je, da smo slepo sledili ameriški strategiji. Posebni predstavnik EU je pred kratkim rekel, da pri strategiji EU sledi ZDA. Hkrati pa se palestinska infrastruktura, ki jo je plačal evropski davkoplačevalec, uničuje z uporabo ameriškega orožja. (...) Annapolis je dal neke obete, večina pa je prepričana, da hoče Izrael odvzeti verodostojnost vsakemu sogovorniku. Izrael ima pravico braniti se pred napadi na civiliste, a je kot demokratična država obvezna biti bolj pravična." Brian CROWLEY (UEN, IE): "Realnost s katero se soočamo je, da vsak posamezni dan ljudje izgubljajo življenja, sorodniki izgubljajo člane svoje družine, vedno bolj je oddaljujemo. Gremo se igro kdo je bolj kriv. Lahko se cinično ozremo, kako so Izraelci skušali izstradati prebivalce Palestine - to je nekaj kar se dogaja že desetletja. Tudi Hamas je izstreljeval rakete, ubil 8 ljudi v šoli. Kljub temu se ekstremistična dejanja ne oddaljujejo od glavnega dejstva, da potrebujemo dialog in razumevanje, spoštovati vsa človeška življenja. Šele takrat bomo lahko našli pot, kako povezati te ljudi. Če govorimo o dvodržavni rešitvi in mislimo na dve izvedljivi državi in dokler se njuni voditelji medsebojno ne priznajo, dokler ne pride do dialoga, do prvega koraka v tem premirju - dotlej ni rešitve." Daniel COHN BENDIT (Zeleni/EFA, DE): "EU potrebuje lastno strategijo, ne ameriške. S tistimi ki imajo oblast v Gazi, z njimi se moramo pogajati, jim povedati, da morajo oni organizirati premirje, hkrati pa omogočiti, da humanitarna pomoč pride v Gazo. Prenehati se mora gradnja judovskih naselij, sicer podpore EU Izraelu ne bo več - to so pogajanja. Le tako se nekaj doseže. Kolonialna politika Izraela je nevarna Izraelu samemu. Palestincem pa je treba dopovedati, da so atentati nevarni zanje." Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Ravno ko smo se odločili za pobudo, je prišlo do pokola, tokrat v Izraelu. Vsakdo se zaveda, da je potrebno narediti še kaj drugega, če se želimo izviti in spirale nasilja. Imenovati je treba skupen vzrok, to je zasedba. Vse to je neizmeren vir sovraštva, kakor tudi brezupa. Potrebno je vse to jasno povedati in iz tega potegniti zaključke. (...) Če tega ne bi spregledali, pomeni, da se bo to nasilje nadaljevalo, zato je potrebno narediti odločne korake in k temu pozivam zvezo." Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL): "Ključna naloga vsake države je zagotoviti varnost svojih državljanov, skladno z mednarodnim pravom. To pojasnjuje in legalizira Izraelske dejavnosti. To obstaja že od leta 61. Od takrat so se ti napadi po petstokrat povečali. Leta 2006 je bilo 50 takih napadov na mesec, leta 2008 pa 50 na dan. ... Izraelci so dnevno izpostavljeni obstreljevanju z raketami. Reči, da se Izrael odziva z nesorazmernim nasiljem pomeni ravno to kruto taktiko ki jo uporablja Hamas." Jim ALISTER (samostojni poslanci, UK): "Pridružujem se obsodbi nedavnih dogodkov v Gazi in na Bližnjem vzhodu. Vse to nas opominja, kako strašne so razsežnosti človeške tragedije. Na eni strani so uglašeni napadi na izraelsko državo in pravico te države, da se brani. Gre za mednarodno priznano državo in potrebne so tudi državne rešitve, ne glede na to pa je neprestano izpostavljena strašnemu nasilju z druge strani, zlasti z ozemlja, ki ga nadzira Hamasa. Izrael ima pravico in nujno je, da se brani, ne glede na argumente in utemeljevanja."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Parlament poziva k aktivnejši vlogi Evropske unije v Iraku
2008-03-17 - 15:19
Svet EU bi moral po mnenju Evropskega parlamenta povečati pomoč Iraku in poskrbeti za boljšo preglednost razdeljevanja te pomoči. Skupaj s Komisijo bi moral Svet sprejeti novo strategijo, ki bo količinsko in – še zlasti – kakovostno okrepila podporo Unije prizadevanjem Združenih narodov, da bi pripomogli oblikovati varen, stabilen, enoten, uspešen in demokratičen Irak. Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Ana GOMES (PES, PT), je Parlament v četrtek, 13. marca, potrdil s prepričljivo večino 506 glasov za, 25 proti in 26 vzdržanih glasov . Dokument izhaja iz ugotovitve, da se pri vsaki študiji udeležbe Evropske unije v tej državi ni mogoče izogniti izkušnjam, pridobljenih iz napak, storjenih v preteklosti. Večja preglednost in učinkovitost porabe denarja za obnovo Iraka Parlament poziva Komisijo k zagotavljanju preglednosti in učinkovitosti evropske pomoči EU, tako, da bo ta usmerjena v izboljšanje upravljanja javnih financ in proračunski nadzor. Iraške oblasti bodo namreč le tako lahko bolje izplačevale velika in še vedno naraščajoča javna sredstva, s katerimi razpolagajo. Unija naj bi tudi spodbujala evropske nevladne organizacije k sodelovanju z iraškimi nevladnimi organizacijami, prek instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) pa povečala tehnično in finančno pomoč civilni družbi, predvsem za izboljšanje pravic žensk, otrok in manjšin. Varnostna vprašanja V Iraku bi bilo treba okrepiti učinkovit mejni nadzor, kar bi moralo med drugim zmanjšati dotok oborožitve in orožja v državo. Unija bi morala oblastem ponuditi pomoč pri zaustavitvi nezakonitega dotoka orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v državo, tudi tako, da kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja postane pravno zavezujoč. Drugi, povezani element je izboljšanje nadzora misije EUFOR Althea nad zalogami orožja v Bosni in Hercegovini, del teh prizadevanj pa je tudi uničenje zalog na Balkanu, ki bi sicer lahko našle pot do Bližnjega vzhoda. Iraškim organom je treba pomagati pri uničevanju presežkov orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja prek obsežnega razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve. Parlament poziva Svet, naj sodeluje v dialogu z ZDA in si prizadeva, da bi se z uporabo okvira ZN okrepila večstranska narava vloge, ki jo ima mednarodna skupnost v Iraku. Večnacionalne sile za Irak (MNF-I) bi morale sodelovati z iraško vlado in pojasniti položaj več kot 24 000 oseb, ki jih pridržujejo, da se zagotovi spoštovanje ustreznih postopkov in njihovih temeljnih človekovih pravic. Svet EU bi moral tudi sprejeti koncept zaposlovanja zasebnih vojaških ali varnostnih služb operacijami evropske varnostne in obrambne politike ter oblikovati jasne smernice za njihovo uporabo zasebnih s strani evropskih institucij. Na koncu poslanci še predlagajo, da naj Svet naj pozove Turčijo, da spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka in se na teroristična dejanja ne odziva z vojaškimi ukrepi na iraškem ozemlju. Odnosi EU-Irak Unija bi morala spodbujati obnovitev dvostranskih političnih, diplomatskih, kulturnih in gospodarskih odnosov ter izmenjav med državami članicami in Irakom. Ena od oblik bi lahko bila tudi prek programa Erasmus Mundus, ki bi mu bilo treba nameniti dodatna sredstva. Poslanci se tudi zavzemajo za povečanje velikosti, odgovornosti in sredstev delegacije Komisije v Bagdadu. Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0100 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Evropski parlament z minuto molka počastil žrtve terorizma
2008-03-17 - 15:19
Ob evropskem dnevu spomina na žrtve terorizma je predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering pred začetkom seje v torek, 11. marca, prebral izjavo, ki obsoja nedavni napad baskovske organizacije ETA, poslanci pa so spomin na vse žrtve terorističnih napadov počastili z minuto molka. Predsednik Pöttering je spomnil, da minevajo natanko štiri leta od terorističnih napadov v Madridu, poleti pa bodo minila tri leta od napadov na londonski podzemni železnici. Vsa ta barbarska dejanja so kruto razbila številne družine. "Prejšnji petek je teroristična organizacija ETA spet ubijala. Nekdanji lokalni politik Isaias Carrasco je bil ustreljen pred svojo hišo v kraju Mondragon. Njegovi družini in svojcem izrekam globoko sožalje. Tako v imenu Parlamenta kot sam osebno zagotavljam, da nam bo vedno ostal v spominu. Danes bomo vse žrtve nesmiselnega terorizma počastili z minuto molka in tako izkazali svoje spoštovanje. So in ostajajo v našem srcu pri našem delu. Spoštovanje in solidarnost z njihovimi družinami ostajajo naša dolžnost," je poudaril predsednik Evropskega parlamenta in ponovil, da za terorizem ni opravičila, proti njemu pa je mogoč le skupen boj ob doslednem spoštovanju načel pravne države.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Promet
Evropska pravila za večjo varnost v civilnem letalstvu
2008-03-17 - 15:19
Evropski poslanci so v torek, 11. marca, s 583 glasovi za, 21 proti in 35 vzdržanimi glasovi potrdili kompromisni predlog uredbe o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva. Nova opredelitev ter izvajanje skupnih varnostnih določil in standardov naj bi zagotovila visoko raven varnosti v zračnem prometu po vsej Uniji, uredba pa prvič opredeljuje tudi pravila za oborožene častnike za varovanje med letom. Poročevalec Paolo COSTA (ALDE, IT) je v predstavitvi dejal, da uredba omogoča bolj prilagodljivo reagiranje, ob tem pa varnost ostaja jasna prednostna naloga: "Nadzor mora biti dosleden in učinkovit, vendar ne sme povzročiti pretiranih nevšečnosti potnikom. Prav tako pa izvajanje ukrepov ne sme imeti za posledico nepotrebnih stroškov. Novi nadzorni ukrepi se lahko sprejmejo le ob demokratičnem nadzoru in ob demokratični potrditvi." Varnostni programi in ukrepi Uredba od držav članic zahteva, da pripravijo nacionalne varnostne programe z opisom vseh varnostnih ukrepov, te ukrepe pa bodo morali s svojimi "pod-programi" nato izvajati upravljavci letališč in letalski prevozniki. Varnostni ukrepi med drugim zajemajo zahteve in postopke za preglede potnikov in prtljage, seznam prepovedanih predmetov, nadzor dostopa do delov letališča in letal, varnostno preverjanje in preiskave letal ter tudi opredeljujejo ukrepe med samim poletom. Z novo zakonodajo so tako prvič določeni skupni evropski ukrepi o preprečevanju vstopa v pilotsko kabino, o ravnanju s potencialno težavnimi potniki ter o pristojnostih častnikov za varovanje med letom. Članice EU se bodo lahko odločile tudi za strožje ukrepe od predpisanih, vendar bodo morali biti ti ustrezni, objektivni, nediskriminatorni in sorazmerni tveganju, zaradi katerega bodo sprejeti. Častniki za varovanje med letom Države, ki se bodo odločile, da zaposlijo osebe za zaščito letal in potnikov (častnike za varovanje med letom), jim bodo morale podeliti posebno licenco, ki bo potrdilo, da so bili izbrani po posebnem postopku in bodo za svoje delo ustrezno usposobljeni. Uredba prepoveduje nošenje orožja na krovu letala, razen ob upoštevanju posebnih varnostnih pogojev, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo ter s privolitvijo sodelujočih držav preleta. Delitev stroškov Vprašanje, kako naj se stroški varnostnih ukrepov razdelijo med državami, letališči, prevozniki in uporabniki (torej potniki) bo v pristojnosti držav članic. Države in uporabniki lahko tudi krijejo stroške morebitnih dodatnih ukrepov. Komisija mora do konca leta 2008 pripraviti poročilo o možnostih, kako naj se zagotovi preglednost obračunavanja in doseže zagotovilo, da bodo varnostne takse res krile le varnostne stroške. Enotni pregledi in ukrepi v prihodnosti Za potnike in prtljago na poletih iz tistih tretjih držav, ki imajo ustrezne varnostne standarde, primerljive z evropskimi, v Evropi ne bo treba opraviti vnovičnega varnostnega pregleda. Ukrepi, ki jih uredba zdaj ne zajema, se bo pa morda potreba po njih pojavila v prihodnosti (razširitev seznama prepovedanih predmetov, oblike nadzora dostopa itd.), se bodo sprejemali v postopku soodločanja med Svetom EU in Parlamentom. Začetek izvajanja Nova uredba se bo morala začeti izvajati najkasneje dve leti po začetku veljavnosti. Določila o splošnih varnostnih ukrepih, o nacionalnih programih za nadzor kakovosti, o varnostnih ukrepih tretjih držav ter inšpekcijah pa bodo začela veljati že 20 dan po objavi v Uradnem listu EU. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem besedilu Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva, ki ga je potrdil Spravni odbor
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0080 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Promet
Poslanci za trajnostno evropsko prometno politiko
2008-03-17 - 15:19
Evropski parlament je v torek, 11.3., s 542 glasovi za, 79 proti in 26 vzdržanimi glasovi podprl poročilo na lastno pobudo, s katerim se zavzema za trajnostno prometno politiko v Evropski uniji, ki bi upoštevala tudi skupno energetsko in okoljsko politiko. Izpusti CO2 namreč kljub tehnološkemu napredku naraščajo, saj narašča delež prometa v celotni količini izpustov. Pravi odgovor bi zato bila mešanica politik, ki bi združevala tehnološke rešitve, tržne instrumente in jasno postavljene cilje. Tretjina skupne porabe energije v Uniji je povezana s prometnim sektorjem, od tega cestni promet porabi največjo količino energije in sicer 83 odstotkov. Prometni sektor je odgovoren za 70 odstotkov evropskega povpraševanja po nafti in je v 97 odstotkih odvisen od fosilnih goriv. Znotraj cestnega prometa je mestni promet odgovoren za 40 odstotkov izpustov CO 2 in 70 odstotkov izpustov drugih onesnaževal, samo cestni zastoji, večinoma v večjih mestih, pa za Evropsko unijo pomenijo letni strošek v višini enega odstotka BDP. Količina škodljivih izpustov cestnega prometa se je zaradi tehnoloških inovacij in prizadevanj avtomobilske industrije v zadnjih petnajstih letih močno zmanjšala. Z uvedbo katalizatorjev, filtrov za drobne delce in drugih tehnologij, so se izpusti dušikovih oksidov in delcev znižali za 30 do 40 odstotkov, cilji zmanjšanja izpustov CO 2 , pa so bili doseženi le delno. Mešanica politik za boljše ukrepanje Parlament meni, da je za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energetske porabe in onesnaženosti zraka, ki jo povzroča evropski promet, potrebno združiti in uskladiti energetsko, okoljsko in prometno politiko. Tovrstna mešanica politik bi morala zajemati vse načine prevoza in postaviti zelo visoke cilje. Prizadevati bi si morala tudi za znižanje povpraševanja po cestnem in letalskem prevozu s cenovno politiko ter spodbujati spremembe v logistiki in ravnanju državljanov. Ukrepi v mešanici politik naj bi zajemali tri področja: - tehnološki razvoj: ukrepi za povečanje učinkovitosti, novi standardi za pogonske agregate in goriva, uporaba novih tehnologij in alternativnih goriv; - tržni instrumenti: dajatve glede na vpliv na okolje in davčne spodbude ter sistem za trgovanje z izpusti (ETS), ki upošteva posebnosti različnih načinov prevoza; - spremljevalni ukrepi za najučinkovitejšo raba načinov prevoza in infrastrukture ter spodbujanje podjetij in državljanov, da spremenijo svoje navade. Prizadevanja bi morala biti usmerjena predvsem na obremenjene urbane grozde, glavne prometne koridorje ter občutljiva območja, kot so na primer Alpe. Povezava med onesnaževanjem in obdavčitvijo Tržni instrumenti za spodbujanje uporabe vozil z nizko porabo goriva in nizkimi izpusti so predvsem davčne oprostitve ter vzporedna reforma dajatev na vozila (na primer DMV), ki bi upoštevala onesnaževanje in učinkovitost porabe. S spodbudami naj bi voznike prepričali, da avtomobile, ki zelo onesnažujejo okolje, zamenjajo za takšne z nizkimi emisijami. Tovrstni ukrepi bi proizvajalcem vozil lahko pomagali nadomestiti stroške zaradi nove evropske zakonodaje o znižanju povprečnih izpustov CO 2 , ki ima za cilje zmanjšanje porabe nafte in izpustov toplogrednih plinov za vsaj 20 odstotkov do leta 2020 glede na ravni iz leta 1990. Naložbe v infrastrukturo Po mnenju poslancev bi morale države članice povečati svoje naložbe v infrastrukturo in inteligentne prevozne sisteme. Parlament se zavzema za čimprejšnje dokončanje prednostnih projektov vseevropskega omrežja , saj so ti izrednega pomena za logistiko tovornega prometa in trajnostno evropsko prometno politiko. Večjo pozornost je treba nameniti še reševanju cestnih zastojev na mestnih območjih in ob koridorjih na občutljivejših območjih ter izboljšanju kombiniranega prometa. Ocena zunanjih stroškov prevoza Komisija bi morala po mnenju Parlamenta najpozneje do junija predstaviti razumljiv in jasen model za oceno zunanjih stroškov vseh načinov prevoza. Model bi bil osnova za prihodnje izračune dajatev za uporabo infrastrukture, spremljati bi ga morala analiza učinkov internalizacije zunanjih stroškov ter strategija za njegovo uvajanje. Ob tem se poslanci zavzemajo, da Komisija poleg tega poleg modela, da pripravi tudi zakonodajne predloge, vključno z revizijo direktive o evrovinjeti. Izboljšanje razmer v mestih Parlament meni, da bi morala učinkovita politika mobilnosti v mestih upoštevati tako osebni kot tovorni promet in združevati rešitve, ki bi najbolje ustrezale vsakemu posamičnemu problemu. Mestna območja imajo dobre možnosti za prehod na načine prevoza, ki bi koristile javnemu prometu, hoji in kolesarjenju, ter za nov pristop k mestni logistiki. Poslanci so prepričani, da se je treba osredotočiti na tehnološke inovacije, boljšo izrabo obstoječe infrastrukture, ukrepe za uravnavanje povpraševanja (pristojbine za dostop do mestnih središč) in cestne pristojbine) ter inovativne rešitve za kar najboljšo integracijo mestnih tovornih tokov. Železnice in letalski promet Železniški prevoz ima z manjšo porabo energije ter ravnjo izpustov CO 2 dokajšen neizkoriščen potencial ne samo na področju logistike tovornega prometa, ampak tudi pri potniškem prometu na kratke in srednje razdalje. Komisija, države članice in železniška industrija naj zato čim prej vzpostavijo enoten evropski železniški prostor oziroma trg železniških storitev, odstranijo tehnične ovire in se usmerijo k enotnemu sistemu za vodenje prometa (ERTMS) in izboljšajo kakovost storitev. Zaradi znatne rasti prometa se je skupni vpliv letalstva na okolje povečal, čeprav so prevozniki v zadnjem desetletju znižali porabo goriva za 1 do 2 odstotka, zmanjšal pa se je tudi hrup. Letalski prevoz je treba vključiti v sistem trgovanja z emisijami, treba pa je tudi bolje uporabiti evropski sistem nove generacije za vodenje zračnega prometa (SESAR). Dodatni ukrepi pa naj bi bili razlikovanje med pristojbinami za vzletanje in pristajanje na podlagi izpustov; pobuda za čisto nebo za zmanjšanje emisij CO 2 in NO x in onesnaževanja s hrupom; vzpostavitev enotnega evropskega neba; uvedba praktičnih ukrepov za zmanjšanje preobremenjenosti letališč in boljša logistična integracija letališč ter njihova povezanost z drugimi načini prevoza, predvsem z železnico. Resolucija Evropskega parlamenta o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0087 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Obdavčenje
Izenačitev trošarinskih stopenj za dizelsko gorivo in bencin
2008-03-17 - 15:19
Po mnenju evropskih poslancev bi bilo treba spremeniti sedanji sistem obdavčitev dizelskega goriva in izenačiti najnižje trošarinske stopnje s tistimi za bencin. Parlament ima na področju davčne politike samo pristojnost posvetovanja, v Svetu EU pa je to področje predmet soglasja, zato je verjetnost kakršnihkoli sprememb zelo majhna. Komisija ugotavlja, da razlike med državami članicami v trošarinskih stopnjah za dizelsko gorivo (plinsko olje) predstavljajo izkrivljanje konkurence na trgu prevoza blaga, težavo pa bi najlažje odpravili s popolno uskladitvijo trošarinskih stopenj za dizelsko gorivo za komercialne namene. Različne stopnje imajo za posledico tudi takoimenovani "bencinski turizem" v nekaterih obmejnih regijah. Bolj kot izleti obmejnih prebivalcev pa je zaskrbljujoč in škodljiv za okolje bencinski turizem prevoznikov, ki namenoma podaljšujejo ali spreminjajo svoje dostavne poti, da lahko napolnijo posode z gorivom v državah, kjer je to občutno ceneje. S stališča vprašanja izpustov CO2 med bencinom in dizelskim gorivom ni razlike, zato tudi ni morebitnih okoljevarstvenih opravičil za razlike v minimalnih trošarinskih stopnjah za bencin in plinsko olje. Počasnejše izenačevanje minimalnih stopenj Na četrtkovem glasovanju je Evropski parlament s 447 glasovi za, 64 proti in 39 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Olle SCHMIDT (ALDE, SE) . Dokument načeloma podpira pobudo Komisije, vendar se poslanci zavzemajo za počasnejši dvig trošarine za dizelsko gorivo. Komisija se zavzema za izenačenje stopenj z letom 2012, Parlament pa predlaga počasnejše prilagajanje: dvig sedanje najnižje trošarinske stopnje za dizelsko gorivo, ki je 302 evra za 1000 litrov na 359 evrov za 1000 litrov, naj bi se zato zgodil z letom 2015. Izjema bi veljala le za Bolgarijo, Latvijo, Litvo, Poljsko in Romunijo, ki bi svoje stopnje lahko uskladile leto kasneje. Te države z nižjimi prihodki so namreč s pridružitvijo EU že bistveno zvišale trošarine za goriva, zato naj bi se jim omogočilo, da imajo več časa za prilagoditev. Nasprotovanje dodatnemu zviševanju trošarin Parlament pa obenem tudi nasprotuje predlogu Komisije za še dodatno zvišanje najnižje trošarinske stopnje tako za bencin kot za dizelsko gorivo na 380 evrov za 1000 litrov. Prav tako se zavzema, da tiste države (gre predvsem za Nemčijo in Veliko Britanijo), kjer je trenutna trošarinska stopnja za dizel 400 evrov za 1000 litrov in za neosvinčen bencin 500 evrov za 1000 litrov, stopenj ne bi smele zvišati vsaj do leta 2015. Parlament ima na področju davčne politike samo posvetovalno vlogo, Svet EU pa bo o morebitnih spremembah sedanje davčne ureditve odločal s soglasjem. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Parlament za izboljšanje položaja žensk v zaporih
2008-03-17 - 15:19
V četrtek, 13. marca, je Evropski parlament s 492 glasovi za, 24 proti in 37 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo o položaju žensk v zaporih. Parlament se zavzema za izboljšanje razmer ter poziva države članice, naj upoštevajo posebne potrebe žensk glede družinskega okolja in vnovičnega vključevanja v družbo po prestani kazni. Ženske v Evropi predstavljajo okoli 5 odstotkov vseh zapornikov (od 2,9 odstotka na Poljskem do 7,8 odstotka v Španiji), vendar se njihov delež povečuje. Kot ugotavlja poročevalka Marie PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU (EPP-ED, EL), so evropski zapori narejeni bolj po meri moških zapornikov in večinoma ne upoštevajo posebnih potreb žensk. Glavna vprašanja, ki zadevajo ženske zapornice, so zdravstveno varstvo, položaj mater z otroki ter uspešna ponovna poklicna in družbena integracija. Izboljšanje zdravstvene oskrbe Ženske imajo dodatne in drugačne potrebe, tako glede higiene, porodništva in ginekološkega zdravja. Poleg tega pa je potrebno zaradi pogostejših psihičnih in spolnih zlorab zapornic poskrbeti tudi za ustrezno psihološko zdravljenje. Poslanci poziva države članice, naj ženskam brez diskriminacije zagotovijo enak dostop do vseh zdravstvenih storitev, vključno s programi načrtovanja družine, ki morajo biti enake kakovosti kot storitve, dostopne ljudem zunaj zaporov. Parlament tudi poziva članice in kandidatke za članstvo v EU, naj ratificirajo fakultativni protokol k Evropski konvenciji o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki vzpostavlja neodvisni sistem nadzora zaporniških prostorov. Materinstvo med prestajanjem kazni Povprečna starost ženskih zapornic v Evropi je med 20 in 40 leti, kar sovpada z leti, ko so možnosti za materinstvo največje. Več kot polovica zapornic v evropskih zaporih ima vsaj enega otroka. Poslanci priporočajo, naj se - predvsem za matere - daje večjo prednost izrekanju nadomestnih kazni, ki so sprejete v družbi. Prestajanje kazni v zaporu namreč lahko močno ogrozi družinsko življenje, zlasti ko je ženska mati samohranilka ali ima majhne otroke oziroma vzdržuje nesamostojne ali invalidne osebe. Tudi za moške zapornike, ki vzdržujejo mladoletne otroke ali imajo druge družinske obveznosti, bi bilo treba predvideti podobne ukrepe kot za ženske. Nosečnicam in materam z majhnimi otroki naj bi se po mnenju Parlamenta prestajanje zaporne kazni naložilo le v skrajnem primeru, pri čemer bi jim morali dodelit prostorne zaporniške celice, po možnosti ločene, in jim nameniti posebno pozornost, zlasti kar zadeva prehrano in higienske razmere. Prav tako meni tudi, da je treba nosečnicam zagotoviti enakovredno predporodno in poporodno nego ter materinski tečaj, kot je na voljo izven zaporniških prostorov. Parlament še poziva države, naj povečajo število ženskih zaporov in jih geografsko porazdelijo na način, ki bi zapornicam omogočal lažje vzdrževanje družinskih in prijateljskih stikov. Ponovna vključitev v družbo Ženske so po prestani kazni pogosto diskriminirane pri dostopu do služb, izobraževanja in usposabljanja. Ustreznih izobraževalnih programov je pogosto premalo, obstoječi programi pa so večinoma oblikovani po meri moških ali pa popolnoma neprilagojeni potrebam na trgu dela. Vodstva zaporov bi morala zato omogočiti visokokakovostno poklicno usposabljanje, prilagojeno potrebam na trgu, programi pa se morajo oblikovati tudi glede na spol. Zaporne institucije bi morale sodelovati tudi z zunanjimi podjetji za zaposlovanje zapornikov, kar bi omogočilo lažjo ponovno vključitev v družbo. Za uspešno vključitev zapornikov je zato treba poskrbeti že med samim prestajanjem kazni in kaznjence psihološko pripraviti na povratek. Resolucija Evropskega parlamenta o posebnem položaju zapornic in vplivu prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenje
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0102 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Parlament podprl program za boljše življenje starejših
2008-03-17 - 15:19
Evropski poslanci so v četrtek, 13. marca, s 431 glasovi za, 10 proti in 8 vzdržanimi glasovi sprejeli predlog sklepa za oblikovanje skupnega raziskovalnega in razvojnega programa z naslovom "Podpora iz okolja pri samostojnem življenju", ki naj bi starejšim in starostnikom izboljšal kakovost življenja z uporabo cenovno dostopnih ter učinkovitejših informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Parlamentarci so predlog obravnavali v prvem branju soodločanja, vendar so dopolnila Parlamenta usklajena s Svetom, zato bo zakonodaja lahko že kmalu stopila v veljavo. Skupni raziskovalni program za podporo iz okolja pri samostojnem življenju Pobudo o skupnem raziskovalnem programu za podporo iz okolja pri samostojnem življenju (AAL) je doslej podprlo že 20 članic EU, med katerimi je tudi Slovenija , v njem pa sodelujejo še Norveška, Švica in Izrael. Za uspešno izvedbo pa je treba vzpostaviti tudi sinergijo na področju upravljanja in finančnih sredstev ter enoten, skupen mehanizem ocenjevanja s strani neodvisnih strokovnjakov. Splošni cilj programa je izboljšati kakovost življenja starejših in okrepiti industrijsko osnovo v Evropi z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), trije posebni cilji pa so:
spodbujanje oblikovanja inovativnih izdelkov, storitev in sistemov, ki temeljijo na IKT, za prijetno staranje doma, v skupnosti in na delovnem mestu,
doseganje kritične mase raziskav, razvoja in inovacij v Evropi na področju tehnologij in storitev za prijetno staranje v informacijski družbi, vključno z ugodnim okoljem za mala in srednje velika podjetja,
izboljšanje pogojev za industrijsko uporabo izsledkov raziskav z zagotovitvijo skladnega evropskega okvira za razvoj skupnih pristopov in lažje sprejemanje skupnih rešitev.
Sodelujoči so se že dogovorili za delovni program skupnih raziskav, s katerim bodo udeležence iz različnih držav privabili k skupnim projektom in za katerega bo veljal skupni postopek ocenjevanja, financiran pa bo iz nacionalnih proračunov. Zakaj je potreben skupni program? Demografsko staranje Evrope pomeni velik izziv za evropsko družbo in gospodarstvo. Pričakovana življenjska doba je danes 80 let in število ljudi, starih od 65 do 80 let, se bo med letoma 2010 in 2030 povečalo za do 40 odstotkov. Informacijske in komunikacijske tehnologije lahko starejšim pomagajo izboljšati kakovost življenja, ohranjati zdravje in dlje živeti samostojno. Pojavljajo se inovativne rešitve, ki pomagajo obvladovati težave, povezane s spominom, vidom, sluhom, gibljivostjo, izgubo samostojnosti, ki se pogosteje pojavljajo v starosti. Staranje prebivalstva pomeni tudi pritisk na sisteme zdravstvenega in socialnega varstva, zato bo potrebna prilagoditev sedanjega načina izvajanja teh storitev. Nove informacijske in komunikacijske tehnologije odpirajo možnost zagotavljanja oskrbe in zdravljenja, ki ju ljudje potrebujejo, po nižji ceni na njihovih domovih. Demografsko staranje je tudi priložnost za evropsko gospodarstvo. Starejše prebivalstvo ima vse večjo kupno moč in ker postaja staranje svetovni pojav, bi močna evropska baza rešitev, ki temeljijo na IKT, lahko pomenila odskočno desko za svetovne izvozne možnosti. Merila za izbor projektov Raziskovalne teme, ki bi bile vključene v letni delovni program, naj bi se dopolnjevale z zadevnimi nacionalnimi in evropskimi programi ter se ni bi smele podvajati. Spodbujati bi morale inovacije in sofinanciranje s strani zasebnega sektorja, zlasti malih in srednje velikih podjetij, ob tem pa naj bi podirali predvsem izdelke in storitve, ki se tržijo ali se bodo tržili. Prednost naj bi imele tehnologije in rešitve prilagojene potrebam starejših (ter invalidov) v njihovem domačem okolju, tak primer je "pametni" dom, ali na delovnem mestu. Načrtovane tehnologije in storitve bi morale spoštovati zasebnost in dostojanstvo starejših. S tem, ko bi podpirale njihovo samostojno življenje, pa naj bi prispevale tudi k njihovi večji udeleženosti v družbenem življenju. Hiter razvoj tehnologij in elektronskih storitev povečujeta tveganje za informacijsko izključenost. Zato je pogoj za vključitev v informacijsko družbo izboljšanje digitalne pismenosti, zlasti pri ženskah. Proračun za program Iz Sedmega okvirnega raziskovalnega programa naj bi za program AAL v obdobju 2008-2013 iz evropskih sredstev namenili 150 milijonov evrov . Tudi prispevek 23 sodelujočih držav bi moral v petih letih doseči skupaj vsaj 150 milijonov, minimalni letni prispevek pa naj bi bil vsaj 200.000 evrov na državo. Unija bi lahko zmanjšala ali ukinila finančni prispevek, če bi se skupni program izvajal neustrezno, delno ali z zamudo. Nastop slovenske poslanke V razpravi, ki je bila na dnevnem redu v sredo zvečer, je sodelovala tudi slovenska poslanka Ljudmila NOVAK (EPP-ED, SI) , ki je uvodoma poudarila, da za človeka ni nič bolj destruktivnega in ponižujočega kot občutek izključenosti, nepomembnosti ter nemoči, zato se strinja s predlogom Komisije: "To je še en kamenček v mozaiku lizbonske strategije, da zgradimo na znanju temelječo, digitalno pismeno in gospodarsko bolj konkurenčno Evropo. Da bi tudi dejansko povečali vključenost starejših in izboljšali njihovo pismenost, morajo biti aktivnosti ustrezno prilagojene in njim zares dostopne. Biti morajo razumljive, enostavne za uporabo in učenje ter finančno ugodne. Zajeti morajo tako starajoče se prebivalstvo in invalide v mestih kot na podeželju, sicer tvegamo, da bo končni rezultat izključenost namesto vključenosti. Z večjo razširjenostjo uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije bo tudi starejša generacija končno imela več koristi od novosti sodobnega časa. Izboljšala se bo kakovost njihovega življenja, saj bodo samostojnejši, mobilnejši, bolj aktivni in vključeni v družbeno in gospodarsko življenje. Prilagojena oprema, pripomočki in številni sodobni elektronski sistemi omogočajo upravljanje bivalnega okolja. Hkrati pa omogočajo tudi nadzor nad njim, kar zagotavlja večjo varnost in boljše počutje uporabnikom. Taka oprema invalidom in starejšim osebam omogoča komuniciranje z zunanjim svetom, oskrbo na daljavo, delo in razvedrilo. Vsi si želimo doseči visoko starost, nihče od nas pa ne želi te starosti preživeti samotno in na robu družbe. Zato sedaj razmišljamo tudi o naši prihodnosti in zanjo sprejemamo nove ukrepe." Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta in stališče o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Energija
Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
2008-03-17 - 15:19
Evropski parlament je v četrtek, 13. marca, s 343 glasovi za, 11 proti in 11 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil poslanec Claude TURMES (Zeleni/EFA, NL), v podporo pobudi Komisije o oblikovanju svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF). Po mnenju poslancev morajo biti ključni cilji sklada spodbujanje energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljivih virov energije, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih tveganj, ravnanje z odpadki ter izboljšanje dostopa najrevnejših držav do energetskih storitev in raznolikost energetskih virov v državah v razvoju. Podpora projektom in izbira tehnologije morata biti pogojeni z izpolnjevanjem celovitih trajnostnih meril, prispevanjem k trajnostnemu razvoju, geografskimi značilnostmi in razpoložljivimi regionalnimi viri. Komisija bi se morala pri izvajanju nalog sklada osredotočiti na projekte majhnega obsega, h katerim je najteže pritegniti naložbe zasebnega sektorja. Ob tem je treba redno spremljati prag upravičenosti, ki je 10 milijonov evrov za individualne projekte, ter nameniti vsaj tretjino razpoložljivih sredstev projektom manjšega obsega, ki stanejo manj kot milijon evrov. Vrste projektov Parlament poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podpora vsem projektom biomase , vključno s projekti za čiščenje vode in odplak, v državah v razvoju pogojena z izpolnjevanjem strogih trajnostnih meril. Poslanci se zavzemajo, da bi sklad GEEREF podprl fotovoltaične projekte in razvoj inteligentnih tehnologij GRID, ob čemer zlasti poudarjajo potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje. Sklad naj bi v državah v razvoju podprl razvoj lokalnih trgov, proizvodnje in zmogljivosti , na primer s podporo lokalnim malim in srednjim podjetjem, da bodo lahko prevzela odgovornost za trženje novih tehnologij. Komisija bi morala tudi zagotoviti, da bo sklad usklajen z državami članicami ter skupnimi evropskimi programi in bo dopolnjeval njihovo razvojno politiko ter energetske pobude , namenjene državam v razvoju. Financiranje projektov Predlagani minimalni cilj financiranja 100 milijonov evrov , s po 15 milijonov evrov prispevkov za leti 2007 in 2008, je po mnenju poslancev povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju. Parlament zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa spodbudi države članice in večstranske finančne ustanove, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada. Nastop slovenske poslanke v razpravi V razpravi o pobudi je v imenu svoje politične skupine Evropske ljudske stranke sodelovala tudi slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI) , ki sicer podpira pobude, ki pripomorejo k varni in trajnostni oskrbi z energijo, vendar pa je obenem izrazila pomisleke glede ustanavljanja omenjenega sklada: "Prvi pomislek: število pobud na področju energetske in razvojne politike vztrajno narašča. Na žalost so želeni rezultati relativno redki. Pobude v obliki različnih skladov so med seboj neusklajene, predvsem pa le redko financirajo posamezne projekte neposredno. Slednje velja tudi za omenjeni sklad, ki naj bi deloval preko ustanavljanja in financiranja regionalnih podskladov v državah v razvoju. Razmisliti je treba, kako bo to vplivalo na preglednost porabe sredstev in koliko institucionalni pogoji v državah v razvoju sploh omogočajo njihovo namensko uporabo. Drugič: učinkovite akcije so lahko le tiste, ki so pravočasne. V primeru predlaganega svetovnega sklada pravočasnosti ni zaznati. Predlog je bil podan že leta 2006, obravnavamo ga šele letos. Tretjič: želim poudariti dejstvo, navedeno v dokumentu samem: sredstva, namenjena skladu so nezadostna. Zagotovljena ni niti minimalna vsota, predvidena za uspešno delovanje sklada. To bo le stežka pripomoglo k spodbujanju naložb zasebnega sektorja. In četrtič: nenazadnje učinkovito delovanje sklada si težko predstavljam zgolj kot prizadevanje Unije v sodelovanju z mednarodnimi finančnimi institucijami. V našem predlogu pogrešam jasno ambicijo in načrt sodelovanja z drugimi industrializiranimi državami po svetu ter internacionalizacijo svetovnega sklada. Kot že omenjeno, ideja je dobrodošla, a o njeni dodani vrednosti in dejanski izvedbi velja še razmisliti." Resolucija Evropskega parlamenta o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0096 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
Razvoj in sodelovanje
Nove države članice in politika razvojnega sodelovanja EU
2008-03-17 - 15:19
V četrtek, 13. marca, je Evropski parlament s 378 glasovi za, 11 proti in 16 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo poslanke Danutė BUDREIKAITĖ (ALDE, LT), ki ugotavlja, v kakšni meri članice Unije, ki so vstopile leta 2004 in 2007, izvajajo skupno politiko razvojnega sodelovanja. Nove članice so se zavezale, da bodo do leta 2010 dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 odstotka BND, do leta 2015 pa naj bi se delež povečal na 0, 33 odstotka. Leta 2006 je Evropska unija zagotovila uradno razvojno pomoč v višini 47, 5 milijarde evrov, kar je 57 odstotkov svetovne uradne razvojne pomoči , ta znesek pa se bo po pričakovanjih do leta 2010 povečal na 78,6 milijarde evrov. Razvojna pomoč novih držav članic zadeva tako evropsko politiko razvojnega sodelovanja kot tudi evropsko sosedsko politiko, prednostne države, na katere je usmerjeno njihovo razvojno sodelovanje, pa so iz nekdanje Skupnosti neodvisnih držav, države na zahodnem Balkanu in nekatere afriške, karibske in pacifiške države (AKP). Parlament ob tem opozarja na "vzhodno dimenzijo" zunanjih odnosov EU ter meni, da bi lahko nova skupščina EU in sosednjih držav (kot so skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Euromed in Eurolat) gradila na zgodovinskih izkušnjah, spodbudila prispevek novih držav članic v politikah EU in pripomogla k sooblikovanju evropske sosedske politike. Poslanci tudi ugotavljajo, da prednostna področja novih držav članic po prehodnem obdobju določajo njihovi zgodovinski odnosi in zadevajo njihove sosede ter da je glavni del proračuna novih držav članic za razvojno sodelovanje namenjen njihovim neposrednim sosedam in državam nekdanje Skupnosti neodvisnih držav. Unija bi zato morala izkoristi pridružitev teh držav kot priložnost za okrepitev svoje strateške prisotnosti v vzhodni Evropi, osrednji Aziji in na Kavkazu, torej v regijah, kjer je bilo doslej najmanj evropske pomoči in kjer se soočajo s številnimi razvojnimi izzivi. Razvojna pomoč Slovenije Večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovenije je namenjena zahodnemu Balkanu (Bosni in Hercegovini, Srbiji, Črni gori, Makedoniji in Albaniji) in Moldaviji, leta 2005 pa je Slovenija za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 odstotka BND. V razvojnem sodelovanju z državami AKP pa se namerava Slovenija prek slovenskih nevladnih razvojnih organizacij usmeriti na Madagaskar, Niger, Mali, Burkino Faso, Ugando in Malavi ter pomagati lokalnim skupnostim v sektorjih, kot so infrastruktura, izobraževanje, oskrba z vodo, sanitarna ureditev in trajnostna oskrba z energijo. Resolucija Evropskega parlamenta o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307BRI23279 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
