Finančni trgi: diagnoza nič kaj rožnata
Gospodarske in denarne zadeve
2008-05-29 - 14:54
Le kakšen je utrip na finančnih trgih?
"Po desetih mesecih še zmeraj ni konca finančne krize. Prav nasprotno, ta se je razširila tudi zunaj finančnega sektorja," je Pervenche Berès, predsednica odbora za ekonomske in monetarne zadeve pesimistična o krizi na finančnih trgih, ki so jo povzročile turbulence na ameriškem trgu nepremičnin. O njenih razsežnostih in možnostih, kako preprečiti ponovne zlome podjetij, smo se pogovarjali z nizozemsko socialdemokratko Ieke van den Burg in litovsko liberalno demokratko Margarito Starkevičiūtė.
Margarita Starkevičiūtė meni, da je finančni sistem tisti, ki zagotavlja kri gospodarstvu. "Kakršna koli motnja v sistemu vpliva na celotno gospodarstvo. Zdaj zato občutimo težave v različnih gospodarskih panogah, zlasti v nepremičninskem in gradbenem sektorju, ki močno vplivajo na življenjski standard ljudi," je pojasnila poslanka.
Odziv ECB: finančne injekcije ali transfuzija?
Ob začetku krize avgusta lani je Evropska centralna banka (ECB) prizadetim finančnim trgom namenila injekcijo v višini 95 milijard evrov, s katero je želela pomagati bankam in povečati likvidnost. Prvi je sledilo še več finančnih injekcij.
"Gre za kratkoročna sredstva za povečevanje likvidnosti, ki jih morajo banke seveda vrniti," je pojasnila Ieke van den Burg. "Namenjena so tudi bankam izven območja evra. ECB namreč rešuje tudi veliki del težav v Veliki Britaniji."
"V Evropski uniji imamo dva različna modela bančnega poslovanja," je razložila Starkevičiūtėtova. "Prvi temelji na hranilnih vlogah strank, s katerimi nato banke poslujejo. S pomočjo Evropske centralne banke ali nacionalnih centralnih bank te banke lahko prebrodijo trenutno krizo, saj razpolagajo s konstantni prilivi depozitov."
"Drugi model temelji na grosističnih, medbančnih trgih. Banke si izposodijo denar na teh trgih in ga nato posojajo strankam. V tem primeru le majhen del kapitala izvira iz vlog varčevalcev. Nepremičninska kriza v ZDA je grosistične trge močno prizadela. Zato morajo zdaj banke, ki poslujejo na tem modelu, poiskati nove vire prihodkov. In to je ogromen, dolgoročni problem. ECB in druge centralne banke v državah EU nikakor ne smejo prevzeti jamstva za te banke in zdraviti njihove dolgoročne težave," je razložila Starkevičiūtėtova.
Bomo špekulacije bank morali plačati davkoplačevalci?
Ko banke poslujejo dobro, gre dobiček v njihov žep. Ko pa za njih nastopijo slabi časi, so države tiste, ki se čutijo dolžne posredovati. Ali to pomeni, da davkoplačevalci plačujemo za lahkomiselnost bank?
"Gre za tako imenovano moralno tveganje: zaslužki in nagrade so v zasebni lasti bank, izgube pa se prenesejo na skupnost, "je van den Burgova ostro obsodila obnašanje nekaterih bank.
"Vendar pa po drugi strani ne moremo enostavno reči: 'Naj kar same s svojimi delničarji rešijo težave.' Če bi denimo banka Northern Rock dejansko propadla, bi bile posledice katastrofalne. Zato vlade morajo ukrepati.".
Kako preprečiti, da davkoplačevalci ne bodo ponovno žrtve objestnosti bank?
"Potrebujemo strožji nadzor bank, ki mora biti osredotočen zlasti na velike akterje – ti so namreč ogromno sistemsko tveganje za finančno stabilnost," je dejala Ieke van den Burg in pojasnila, da jih je v Evropski uniji okoli 40 in da ima večina sedež v Londonu.
Medtem ko van den Burgova podpira nazor bank na evropski ravni, pa je Margarita Starkevičiūtė bolj naklonjena decentraliziranemu pristopu v obliki nadzornih svetov oz. kolegijev.
"Potrebujemo boljše usklajevanje nadzorovanja bank, ki delujejo v več državah," je menila. "V baltskih državah so denimo zelo dejavne nordijske banke. Nacionalne oblasti bi morale nadzornim oblastem zagotoviti ustrezne vire in pravice, da bi lahko te učinkovito vodile kolegije. Nemogoče je, da bi imeli na evropski ravni imeli le eno institucijo, ki bi podrobno nadzirala vseh 27 držav članic. Za to bi potrebovali ogromen administrativni aparat"
McCreevy premalo proaktiven
Ieke van den Burg je obžalovala, da evropski komisar za notranji trg in storitve Charlie McCreevy ni bolj proaktiven in ambiciozen, saj je na tem področju predlagal zgolj neobvezujoči načrt za izboljšanje.
Tudi vlogo Sveta EU je opisala kritično, saj se, kot je dejala, preveč osredotoča na nacionalne interese. "Velika Britanija se na smrt boji, da bi moral imeti njen finančni sektor opravka z različnimi predpisi in bi postal predmet večjega nadzora, saj bi to lahko finančna podjetja odvrnilo iz Londona. Britanci očitno blokirajo vsakršno napredovanje na tem področju," je dejala nizozemska poslanka.
Kako potrošnike ohraniti v dobri finančni formi?
"Vzpostaviti moramo primerno obširen in skladen sistem zavarovanja hranilnih vlog, tako da bodo v tudi primeru negativnega poslovanja bank potrošniki primerno zavarovani in vladam ne bo treba posredovati," je zaključila Margarita Starkevičiūtė.
"Parlament med drugim predlaga nacionalnega finančnega ombudsmana, ki bi ščitil pravice ljudi. Ta že obstaja v Veliki Britaniji. Ljudje bi se lahko obrnili na njega, če bi imeli težave z bankami. Finančni problemi so lahko kar zapleteni in običajen državljan pogosto vsega ne pozna," je zaključila Starkevičiūtėva.
20080526STO29858 Dominique Strauss-Kahn: Finančna kriza še ni končana Nam inflacija odžira denar iz žepov? Odbor za ekonomske in monetarne zadeve Govor komisarja Charlieja McCreevyja Ieke van den Burg Margarita Starkevičiūtė
SL
1
PHOTO
20080528PHT30242.jpg
SL
2
LINK
//news/public/story_page/042-28766-133-05-20-907-20080513STO28757-2008-12-05-2008/default_sl.htm
SL
3
LINK
//news/public/story_page/042-27749-168-06-25-907-20080428STO27727-2008-16-06-2008/default_sl.htm
SL
4
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=ECON&language=SL
SL
5
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=SPEECH/08/162&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
SL
6
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=van+den+burg&partNumber=1&id=4483&language=SL
SL
7
LINK
//members/expert/alphaOrder/view.do?language=fi&id=28285
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
