Z reformami za ohranitev evropskega socialnega modela
Socialna politika
2010-02-02 - 15:14
Pokojnine ©BELGA/imagebroker/ulrich niehoff Ena izmed najbolj bolečih posledic gospodarske krize, v kateri so se znašla vsa svetovna gospodarstva, tudi Evropska unija, je povečana brezposelnost. Vendar pa se evropski poslanci na zasedanju posebnega kriznega odbora v četrtek, 28. januarja, niso posvečali le slednji. Kriza je namreč v središče pozornosti tako poslancev kot strokovnjakov, ki so se udeležili razprave v odboru, postavila prihodnost evropskega socialnega modela, predvsem v zvezi s pokojninami.
Kdo bo plačeval pokojnine?
Čeprav so pokojninski sistemi držav članic Evropske unije različni, pa se vsi spopadajo z enako težavo, namreč staranjem prebivalstva. Višja kvaliteta življenja prispeva k vse daljši življenjski dobi, medtem ko rodnost že nekaj časa ni na ravni, ki bi omogočala obnavljanje prebivalstva. Pokojninski sistemi, predvsem tisti, ki temeljijo na obveznih prispevkih, se zato soočajo z vse večjimi pritiski, saj vse manj delovno aktivnih plačuje pokojnine vse več starejšim.
Gospodarska kriza ni samo zmanjšala prihodkov državnih proračunov, od katerih je vse bolj odvisno zdravje pokojninskega sistema, ampak je močno znižala tudi donose pokojninskih skladov. Slednje so prizadeli predvsem zlomi borz po vsem svetu, saj znaten delež denarja varčevalcev vložijo v delnice.
Reforme so potrebne, vendar kakšne?
Pervenche Berès (S&D, FR) , poročevalka posebnega odbora, je ob tem dejala, da bi morali biti zasebni pokojninski skladi bolj previdni pri vlaganju denarja tistih, ki se bližajo upokojitvi. Othmar Karas (EPP, AT) , pa se je zavzel za to, da bi bili pokojninski sistemi držav članic EU med seboj primerljivi, in se vprašal, kakšne so možnosti za vzpostavitev evropskega pokojninskega modela.
Udeleženci razprave so se sicer strinjali, da bi bila harmonizacija pokojninskih sistemov zelo težavna, vendar pa so hkrati poudarili, da so reforme nujne. Kot je dejal Edward Whitehouse , glavni ekonomist Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), bi lahko bili stroški staranja prebivalstva desetkrat višji od stroškov finančne krize.
Vit Samek , predstavnik Češko-moravske konfederacije sindikatov, je ob tem pripomnil, da je najboljša rešitev za pokojninski sistem znana: imeti je treba več otrok. Morda bi ravno predlog oxfordskega profesorja Tonyja Atkinsona, da bi vsak otrok imel zajamčen dohodek, pridobljen z obdavčitvijo pokojnin, bil eden izmed dobrih ukrepov za spodbujanje rojstev.
Vendar zdravje pokojninskega sistema ni odvisno le od števila otrok, ampak tudi uspešnosti gospodarstva. Wolf Klinz (ALDE, DE) , predsednik posebnega odbora, je tako poudaril, da so dolgoročne reforme, ki bi povečale konkurenčnost evropskega gospodarstva, nujne.
Blaženje posledic krize
Kriza se je v EU odrazila v povečani brezposelnosti, ki je v celotni EU dosegla 10, v območju evra pa 9.6 odstotka. Države članice imajo na voljo različne mehanizme, da pomagajo tistim, ki so izgubili delo, od nadomestil za brezposelnost do dodatnega izobraževanja. Vendar pa je v kriznih časih, ko denarja zmanjkuje na vseh koncih in krajih, težko ohranjati raven socialnih storitev na isti ravni.
Mario Monti , nekdanji evropski komisar, sedaj pa predsednik ugledne univerze Bocconi v Milanu, je tako pojasnil, da bo ohranjanje visoke ravni javnih storitev zahtevalo višje in bolj progresivne davke. V zvezi s tem se je Monti zavzel za večjo harmonizacijo davčnih politik, s katero bi se izognili davčnemu tekmovanju med članicami EU.
Spodbujanje konkurenčnosti gospodarstva preko vzpostavljanja vse bolj enotnega trga EU pa ne bi smel biti edini cilj reform, je bil prepričan Monti. Reforme morajo biti sprejemljive tudi za državljane, fleksibilnost je treba nadgraditi z varnostjo po zgledu nordijskih držav, je še dodal nekdanji evropski komisar za konkurenco.
Končno poročilo bo poročevalka Pervenche Berès (S&D, FR) odboru predstavila 29. aprila, člani odbora pa bodo o njem glasovali 13. julija. Končno odločitev bo Evropski parlament sprejel na drugem septembrskem plenarnem zasedanju.
20100128STO68174 Posebni odbor za finančno, gospodarsko in socialno krizo Poročilo Evropske komisije o vzrokih, posledicah in odzivih na gospodarsko krizo Stran Evropske komisije o staranju prebivalstva in pokojninah
SL
1
PHOTO
20100128PHT68163.jpg
SL
2
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=SL&body=CRIS
SL
3
LINK
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15887_en.pdf
SL
4
LINK
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/structural_reforms/article14761_en.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
