Juncker pri previsokih primanjkljajih za bolj avtomatsko izrekanje kazni
Gospodarske in denarne zadeve
2010-11-09 - 18:00
Šef evroskupine, združenja finančnih ministrov držav z evrom, luksemburški premier Jean-Claude Juncker. Evropska unija bi se morala pri spremembah mehanizma za nadzor nad previsokimi primanjkljaji in javnim dolgom držav članic odločiti za bolj avtomatsko izrekanje kazni, kot to predvideva dogovor šefov vlad in držav EU iz srečanja Evropskega sveta 28. in 29. oktobra v Bruslju, je v nastopu pred odborom Evropskega parlamenta za gospodarske in denarne zadeve dejal predsednik evroskupine, združenja finančnih ministrov držav z evrom, Jean-Claude Juncker.
Premalo ambiciozni predlogi Evropskega sveta
Čeprav omenjeni dogovor pravi, da bo izrek kazni zaradi previsokega primanjkljaja državi grešnici mogoče preprečiti le, če bodo vlade proti ustreznemu predlogu Evropske komisije zbrale kvalificirano večino (t.i. mehanizem obrnjene večine), je luksemburški premier Juncker menil, da to ni dovolj.
Preden namreč v okviru pakta o stabilnosti in rasti sploh pride do odločanja o sankcijah, je treba z glasovanji v Svetu EU še odločiti, da previsok primanjkljaj obstaja in da država ni sprejela ustreznih ukrepov za njegovo znižanje. Predlog Evropskega sveta namreč prehod iz navadne kvalificirane večine v obrnjeno predvideva zgolj za odločanje o sankcijah, ne pa tudi za druge faze postopka zaradi previsokega primanjkljaja. V slednjih bi države tako še vedno odločale o tem, ali naj predlog Komisije potrdijo ali ne, ne pa o tem, ali ga naj zavrnejo ali ne.
Države Beneluksa s svojo rešitvijo
Po mnenju Junckerja to državam še vedno omogoča preveč manevrskega prostora, zaradi česar je zelo malo verjetno, da bi bile sankcije kdajkoli zares izrečene. Zato je napovedal, da bo Luksemburg skupaj z Belgijo in Nizozemsko predlagal, da se mehanizem obrnjene večine uporabi za vsa glasovanja v okviru postopka zaradi previsokega primanjkljaja.
Parlament enakopravno z vladami
Juncker, ki je sicer članom odbora predstavljal zadnji razvoj dogodkov pri vprašanju gospodarskega upravljanja, predvsem nadzora nad zadolževanjem držav EU, je tudi dejal, da noben dogovor ne bo mogoč brez pristanka Evropskega parlamenta. Ta namreč o predlaganih mehanizmih za reševanje kriz in nadzorom nad proračunskimi politikami odloča enakopravno z vladami.
Zadnje vrhunsko srečanje EU konec oktobra je postreglo z načelnim dogovorom o stalnem mehanizmu EU za reševanje dolžniških kriz, ki bi zamenjal današnji, 440 milijard evrov težak sklad, vzpostavljen predvsem za pomoč prezadolženim Grčiji, Irski, Španiji in Portugalski.
Sylvie Goulard (ALDE, FR) je ob tem menila, da bi skupno zadolževanje članic EU lahko vneslo nekaj discipline v proračunske politike. Juncker se je s tem strinjal, rekoč da bo treba ob ustanavljanju evropskega mehanizma za reševanje kriz dobro premisliti tudi o uvedbi evroobveznic.
Kdo bo plačal?
Vprašanje, ki se pojavlja ob omenjenem mehanizmu, je predvsem, kdo bo nosil stroške reševanja. Ali ne bi bil mehanizem, ki bi del stroškov pri reševanju finančnega sistema prevalil tudi na zasebne vlagatelje, ki so denar posojali, smiseln, je želela vedeti Astrid Lulling (EPP, LU).
Juncker je menil, da davkoplačevalci ne bi smeli nositi vsega bremena reševanja, vendar je treba vključevanje zasebnih vlagateljev v mehanizem reševanja urediti previdno, saj bi se lahko vlagatelji začeli izogibati nekaterim državam in višati obrestne mere za svoj denar.
Neravnotežja še vedno v središču
Udo Bullman (S&D, DE) je menil, da bi morala biti gospodarska neravnotežja v EU skupna skrb, s čimer se je Juncker strinjal, rekoč da je treba spodbujati tako izvoz kot tudi domače povpraševanje.
20101108STO92349 Parlament se je seznanil s predlogi za gospodarsko upravljanje Finančna in gospodarska kriza: Osnovni pojmi
SL
1
PHOTO
20101028PHT91302.jpg
SL
2
LINK
//sl/pressroom/content/20101025IPR90065
SL
3
LINK
//news/public/focus_page/042-72753-001-01-01-907-20100414FCS72750-01-01-2006-2006/default_p001c001_sl.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
