Nobelovi nagrajenci v Evropskem parlamentu
Evropsko državljanstvo
2007-05-07 - 21:39
Alfred Bernhard Nobel
Na dan Evrope v sredo, 9. maja, bo Evropski parlament gostil trinajst evropskih dobitnikov Nobelove nagrade. Nobelovi nagrajenci se bodo med 15. in 16. uro udeležili razprave o preteklosti, sedanjosti in prihodnosti Evropske unije, ki bo potekala na temo znanosti ter intelektualnih in kulturnih dosežkov Evropejcev po letu 1957.
Alfred Bernhard Nobel, švedski kemik in izumitelj dinamita, je svoje premoženje v oporoki zapustil posebnemu skladu, ki znanstvenike in mirovnike nagrajuje za njihove posebne dosežke. Od leta 1901 Nobelovo nagrado vsako leto 10. decembra, na obletnico Nobelove smrti, podelijo za posebne dosežke na področju fizike, kemije, fiziologije ali medicine, književnosti in miru, od leta 1968 pa tudi za ekonomijo. Nagrajence izbere švedska kraljevska akademija, ki ima sedež v Stockholmu.
Nobelovo nagrado so med drugimi prejeli tudi Albert Einstein (1921), Nelson Mandela (1993) in ameriški predsednik Jimmy Carter (2002).
Slavnostno razpravo z Nobelovimi nagrajenci, ki bo potekala v znamenju 50. obletnice podpisa Rimskih pogodb, bo odprl predsednik Parlamenta Hans-Gert Pöttering, sledili pa bodo govori nagrajencev, med drugim tudi nekdanjega poljskega predsednika Lecha Walese, ki je leta 1983 kot voditelj sindikata Solidarnost prejel Nobelovo nagrado za mir.
Razprave v Evropskem parlamentu se bodo udeležili naslednji Nobelovci:
Mairead Corrigan in Betty Williams iz Velike Britanije, leta 1976 nagrajena za mir;
Irene Khan v imenu Amnesty International, leta 1977 nagrajen za mir;
Lech Wałesa iz Poljske, leta 1983 nagrajen za mir;
Carlo Rubbia iz Italije, leta 1984 nagrajen za fiziko;
Rita Levi-Montalcini iz Italije, leta 1986 nagrajena za medicino;
Jack Steinberger iz Nemčije, leta 1988 nagrajen za fiziko;
Reinhard Selten iz Nemčije, leta 1994 nagrajen za ekonomijo;
Paul J. Crutzen iz Nizozemske, leta 1995 nagrajen za kemijo;
John Hume in David Trimble iz Severne Irske, leta 1998 nagrajena za mir;
Martinus Veltman iz Nizozemske, leta 1999 nagrajen za fiziko;
Tim Hunt iz Velike Britanije, leta 2001 nagrajen za medicino.
Prenos razprave v živo iz Evropskega parlamenta lahko spremljate v sredo 9. maja od 15. do 16. ure.
Nizozemec Paul Josef Crutzen , 73-letni meteorolog, je leta 1995 skupaj z Mariem J. Molino prejel Nobelovo nagrado s področja kemije za odkritje pomena klorofluoroogljikovih spojin, ki tanjšajo ozonski plašč. Te so nato, tudi po njegovi zaslugi, po vsem svetu popolnoma prepovedali (v pršilih in hladilnikih). Crutzen je bil od 1980. do leta 2000 direktor inštituta za kemijo Max-Planck v Mainzu.
Angleža John Hume in David Trimble sta leta 1998 skupaj prejela Nobelovo nagrado za mir. Njuna prizadevanja za mirno rešitev sporov na Severnem Irskem so pripeljala do podpisa sporazuma med britansko in severnoirsko vlado ter večino severnoirskih strank. John Hume je bil od leta 1979 do leta 2001 predsednik severnoirske socialdemokratske delavske stranke in je zaslužen za to, da so se unionisti udeležili severnoirskega mirovnega procesa.
Sir Timothy Hunt , Lee Hartwell in Paul Nurse so leta 2001 prejeli Nobelovo nagrado za medicino in fiziologijo za odkritje ciklinov, ki so nadvse pomembni v celičnih procesih.
Italijanka, 98-letna nevrobiologinja Rita Levi-Montalcini, je leta 1986 skupaj s Stanleyem Cohenom prejela Nobelovo nagrado za medicino za odkritje tako imenovanega dejavnika živčne rasti, proteina/beljakovine, ki deluje kot posrednik med živčnimi celicami. V povezavi s tem odkritjem danes upajo, da bodo lahko pozdravili paraplegijo ter Parkinsonovo in Alzheimerjevo bolezen.
Italijanski fizik Carlo Rubbia je leta 1984 skupaj s Simonom van der Meerom prejel Nobelovo nagrado za fiziko za odkritje elementarnih delcev, katerih medsebojno učinkovanje (imenovano tudi šibka jedrska energija) predstavlja eno od štirih elementarnih sil vesolja.
Leta 1930 v Wroclawu rojeni Nemec Reinhard Selten in Američana John Forbes Nash in John Harsanyi so leta 1994 prejeli Nobelovo nagrado za ekonomijo za teorijo iger. Ta teorija raziskuje človeške strategije in vzorce medsebojnega učinkovanja, s katerimi je mogoče med drugim pojasniti tudi procese političnega odločanja ali vedenje udeležencev na trgu.
Ameriški fizik Jack Steinberger , Leon Lederman in Melvin Schwartz so leta 1988 prejeli Nobelovo nagrado za fiziko. Dokazali so obstoj mionskih nevtralnih delcev ali nevtrinov. Steinberger je s trinajstimi leti odšel v ZDA, kjer je pozneje študiral fiziko in kemijo. Od leta 1968 je zaposlen pri Evropski organizaciji za jedrske raziskave (CERN) v Ženevi.
75-letni Nizozemec Martinus J. G. Veltman in Gerardus 't Hooft sta leta 1999 prejela Nobelovo nagrado za fiziko za njun prispevek pri raziskavah na področju teorije o električni interakciji.
Danes 63-letni Lech Wałęsa , nekdanji delavski voditelj in poljski predsednik (1990-1995), je leta 1983 prejel Nobelovo nagrado za mir. Nagrajen je bil za pogumno in nenasilno prizadevanje za svobodo združevanja in svobodo izražanja mnenja kot osnovnih človekovih pravic. Kot vodja sindikata Solidarnost je organiziral več stavk in bil večkrat zaprt in mučen. Bil je pobudnik odprave komunizma v vzhodni Evropi.
Irski mirovnici Betty Williams in Mairead Corrigan sta leta 1976 prejeli Nobelovo nagrado za mir za njuno udejstvovanje pri organizaciji Žene za mir, ki se je pozneje preimenovala v Združenje ljudi za mir (Community of Peace Peopl)e. Njuna kampanja, ki se je začela po incidentu na ulici, kjer so umrli trije otroci in en član Ire, je mobilizirala deset tisoče v Severni Irski in Veliki Britaniji, da so se udeležili mirovnih pohodov.
20070507STO06303 Prenos razprave v živo Nobelov sklad
SL
1
PHOTO
20070507PHT06394.jpg
SL
2
LINK
/eplive/public/freetext_page_direct/20061120FTX00012-2101/default_sl.htm
SL
3
LINK
http://nobelprize.org/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
