P7_TA-PROV(2011)0209
Približevanje zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) ***I
A7-0089/2011
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (kodificirano besedilo) ( KOM(2010)0507 – C7-0287/2010 – 2010/0260(COD) )
(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2010)0507 ),
–
ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu ( C7-0287/2010 ),
–
ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
–
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2010 UL C 54, 19.2.2011, str. 31.
,
–
ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil UL C 102, 4.4.1996, str. 2.
,
–
ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ( A7-0089/2011 ),
A.
ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,
1.
sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.
P7_TC1-COD(2010)0260
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 11. maja 2011 z namenom sprejetja Direktive 2011/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote
(kodificirano besedilo)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C 54, 19.2.2011, str. 31.
,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom Stališče Evropskega parlamenta z dne 11. maja 2011.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote UL L 39, 15.2.1980, str. 40.
je bila večkrat bistveno spremenjena Glej Prilogo II, Del A.
. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.
(2)
Merske enote so bistvene za uporabo vseh merilnih instrumentov, za izražanje meritev ali navedbo veličine. Merske enote se uporabljajo na večini področij človeškega delovanja. V njihovi uporabi je treba zagotoviti največjo možno jasnost. Zato je treba urediti njihovo uporabo znotraj Unije v gospodarskem krogotoku, na področju zdravstva in javne varnosti, kakor tudi v dejavnostih upravne narave.
(3)
Merske enote so predmet mednarodnih resolucij, ki jih je sprejela Splošna konferenca o utežeh in merah (CGPM), ki je bila ustanovljena z Metrsko konvencijo, podpisano v Parizu, 20. maja 1875, ki so jo sprejele vse države članice. Na podlagi teh resolucij je nastal Mednarodni sistem enot (SI).
(4)
Na področju mednarodnega transporta obstajajo mednarodne konvencije ali dogovori, ki zavezujejo Unijo ali države članice. Te konvencije ali dogovore je treba spoštovati.
(5)
Zaradi lokalne narave nekaterih izjem, ki se v zvezi z merskimi enotami še vedno uporabljajo v Združenem kraljestvu in na Irskem, ter zaradi omejenega števila zadevnih izdelkov, ohranitev teh izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem.
(6)
Nekatere tretje države na svoj trg ne sprejemajo izdelkov, ki so označeni izključno s predpisanimi merskimi enotami, določenimi s to direktivo. Podjetja, ki svoje izdelke izvažajo v te države, bodo oškodovana, če ne bodo več dovoljene dodatne navedbe. Zato bi bilo treba še naprej dovoljevati dodatne navedbe z nezakonskimi merskimi enotami.
(7)
Te dodatne navedbe bi lahko omogočile tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni.
(8)
Sistematično sprejetje uporabe dodatnih navedb za vse merilne instrumente, med drugim tudi za medicinske instrumente, ni nujno zaželeno. Države članice morajo imeti torej na svojem ozemlju možnost zahtevati, da merilni instrumenti kažejo veličine z eno samo zakonsko mersko enoto.
(9)
Ta direktiva ne vpliva na nadaljnjo izdelavo izdelkov, ki so na trgu pred datumom uporabe Direktive 80/181/EGS. Vendarle pa vpliva na dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, če so taki izdelki in oprema potrebni za nadomestitev oziroma zamenjavo sestavnih delov ali delov takih izdelkov, opreme in instrumentov, ki so že na trgu. Zato morajo države članice dovoliti dajanje na trg in uporabo takih izdelkov in opreme, da bi dopolnili in zamenjali sestavne dele, tudi če kažejo veličine v merskih enotah, ki niso več zakonske merske enote, zato da se lahko izdelki, oprema ali instrumenti, ki so že na trgu, še naprej uporabljajo.
(10)
Ta Direktiva podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določa. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir.
(11)
Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej aktivno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami SI, sprejeti na trgu tretjih držav.
(12)
Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Prilogi II, Del B –
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
V tej direktivi so zakonske merske enote, ki se morajo uporabljati za izražanje veličin:
(a)
tiste enote, ki so naštete v poglavju I Priloge I;
(b)
tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge I, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile na dan 21. aprila 1973 dovoljene.
Člen 2
1.
Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe veličin, izražene v merskih enotah, za gospodarske, zdravstvene, varnostne oziroma upravne namene.
2.
Ta direktiva ne vpliva na uporabo merskih enot, ki sicer niso določene kot obvezne s to direktivo, se pa uporabljajo v zračnem in pomorskem transportu ter v železniškem prometu in so bile določene z mednarodnimi konvencijami oziroma sporazumi, ki zavezujejo Unijo oziroma države članice.
Člen 3
1.
V tej direktivi so ’dodatne navedbe’ ena ali več navedb veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v poglavju I Priloge I, ki so dodani k navedbi veličine, izražene v merskih enotah, ki niso vsebovane v navedenem poglavju.
2.
Uporaba dodatnih navedb se dovoli.
Države članice pa lahko zahtevajo, da merilni instrumenti navajajo veličine z eno samo predpisano mersko enoto.
3.
Navedbe, ki so izražene v eni od merskih enot, naštetih v poglavju I Priloge I , morajo prevladovati. Navedbe, izražene v merskih enotah, ki niso naštete v navedenem poglavju, morajo biti izražene z znaki, ki niso večji od znakov, ki ustrezajo navedbam v merskih enotah, naštetih v poglavju I Priloge I.
Člen 4
Uporaba merskih enot, ki niso ali niso več zakonske, se dovoli:
(a)
za izdelke in opremo, ki so bili 20. decembra 1979 že na trgu in/ali v uporabi;
(b)
za sestavne dele in dele izdelkov in opreme, ki so potrebni za nadomestitev ali zamenjavo sestavnih delov ali delov izdelkov in opreme iz točke (a).
Uporaba predpisanih merskih enot pa se lahko zahteva za kazalnike merilnih instrumentov.
Člen 5
Vprašanja v zvezi z izvajanjem te direktive, še zlasti kar zadeva dodatne navedbe, se ponovno pregledajo in se po potrebi sprejmejo ustrezni ukrepi po postopku iz člena 17 Direktive 2009/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih določbah za merilne instrumente in metode meroslovne kontrole UL L 106, 28.4.2009, str. 7.
.
Člen 6
Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.
Člen 7
Države članice zagotavljajo, da bo Komisija dovolj zgodaj, da bo lahko predložila svoje pripombe, obveščena o osnutkih zakonov in drugih predpisov, ki jih nameravajo sprejeti na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 8
Direktiva 80/181/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami, navedenimi v Delu A Priloge II, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v Delu B Priloge II.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo, se obravnavajo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.
Člen 9
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v
Uradnem listu Evropske unije.
Člen 10
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V …
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
POGLAVJE I
ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(a)
1.
ENOTE SI TER PRIPADAJOČI DESETIŠKI VEČKRATNIKI IN MANJKRATNIKI
1.1
Osnovne enote SI
Veličina
Enota
Ime
Simbol
Dolžina
meter
m
Masa
kilogram
kg
Čas
sekunda
s
električni tok
amper, ampere
A
termodinamična temperatura
kelvin
K
množina snovi
mol
mol
svetilnost
kandela
cd
Opredelitve osnovnih enot SI:
Enota za dolžino
Meter je dolžina poti, ki jo v vakuumu napravi svetloba v 1/299 792 458 sekunde.
(Sedemnajsta konferenca CGPM (1983), resolucija št. 1).
Enota za maso
Enota za maso je kilogram; kilogram je masa mednarodnega etalona kilograma.
(Tretja konferenca CGPM (1901), stran 70 poročila s konference).
Enota za čas
Sekunda je trajanje 9 192 631 770 period sevanja, ki ustreza prehodu med dvema hiperfinima nivojema osnovnega stanja atoma cezija 133.
(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 1).
Enota za električni tok
Amper je nespremenljivi električni tok, ki pri prehodu skozi dva premočrtna, vzporedna, neskončno dolga vodnika zanemarljivega krožnega prereza, postavljena v vakuum v medsebojni razdalji 1 m, povzroča med njima silo 2 x 10-7 njutna na meter dolžine.
(Mednarodni odbor za uteži in mere (CIPM) (1946), resolucija št. 2, odobrena na deveti konferenci CGPM (1948)).
Enota za termodinamično temperaturo
Enota za termodinamično temperaturo kelvin je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.
Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.
(Trinajsta konferenca CGPM (1967), resolucija št. 4 in triindvajseta konferenca CGPM (2007), resolucija 10).
Enota za množino snovi
Mol je množina snovi sistema, ki vsebuje toliko osnovnih delcev, kolikor je atomov v 0,012 kg ogljika 12.
Če se uporablja mol, je treba navesti osnovne delce, ki so lahko atomi, molekule, ioni, elektroni in drugi delci oziroma določene skupine takih delcev.
(Štirinajsta konferenca CGPM (1971), resolucija št. 3).
Enota za svetilnost
Kandela je svetilnost vira, ki v določeni smeri oddaja monohromatsko sevanje s frekvenco 540 x 1012 hercov in katerega energetska jakost v tej smeri je 1/683 vata na steradian.
(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 3).
1.1.1
Posebno ime in simbol izpeljane enote SI za temperaturo za izražanje temperature po Celziju
Veličina
Enota
Ime
Simbol
temperatura po Celziju
stopinja Celzija
°C
Temperatura po Celziju
t
je definirana kot razlika
t = T ‐ T
0
med dvema termodinamičnima temperaturama
T
in
T
0
, pri čemer znaša
T
0
= 273,15 K. Interval ali razliko v temperaturi je mogoče izraziti bodisi v kelvinih bodisi v stopinjah Celzija. Enota ’stopinja Celzija’ je enakovredna enoti ’kelvin’.
1.2
Izpeljane enote SI
1.2.1
Splošno pravilo za izpeljane enote SI
Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI in dopolnilnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI in/ali dopolnilnih enot SI s številskimi faktorji 1.
1.2.2
Izpeljane enote SI, ki imajo imena in simbole
Veličina
Enota
Izraženo
Ime
Simbol
z drugimi enotami SI
z osnovnimi oziroma dopolnilnimi enotami SI
ravninski kot
radian
rad
m · m−1
prostorski kot
steradian
sr
m2 · m−2
Frekvenca
hertz
Hz
s–1
Sila
newton
N
m · kg · s–2
Tlak, napetost
pascal
Pa
N · m-2
m–1 · kg · s–2
energija, delo, toplota
joule
J
N · m
m2 · kg · s–2
moč(1), energijski tok
watt
W
J · s-1
m2 · kg · s–3
Elektrina, Električni naboj
coulomb
C
s · A
Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost
volt
V
W · A-1
m2 · kg · s–3 · A–1
Električna upornost
ohm
Ω
V · A-1
m2 · kg · s–3 · A-2
Prevodnost
siemens
S
A · V-1
m–2 · kg–1 · s3 ·A2
Kapacitivnost
farad
F
C · V–1
m–2 · kg–1 · s4 ·A2
Magnetni pretok
weber
Wb
V · s
m2 · kg · s–2 ·A–1
Gostota magnetnega pretoka
tesla
T
Wb · m–2
kg · s–2 · A–1
Induktivnost
henry
H
Wb · A–1
m2 · kg · s–2 ·A–2
Svetlobni tok
lumen
lm
cd · sr
Osvetljenost
lux
lx
lm · m–2
m–2 · cd · sr
Aktivnost (radionuklida)
becqeuerel
Bq
s–1
Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze
gray
Gy
J · kg–1
m2 · s–2
Ekvivalentna doza
sievert
Sv
J · kg–1
m2 · s–2
Katalitična aktivnost
katal
kat
mol · s−1
(1) Posebni imeni za enoto moči: ime ’volt-amper’ (simbol ’VA’), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in ime ’var’, simbol ’var’, kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. Ime ’var’ ni vključeno v resolucije CGPM.
Enote, izpeljane iz osnovnih enot SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v poglavju I.
Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer, enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m–1 · kg · s–1 ali kot N · s · m–2 · ali kot Pa · s.
1.3
Predpone in pripadajoči simboli, ki se uporabljajo za določanje posameznih desetiških večkratnikov in manjkratnikov.
Faktor
Predpona
Simbol
1024
jota
Y
1021
zeta
Z
1018
eksa
E
1015
peta
P
1012
tera
T
109
giga
G
106
mega
M
103
kilo
k
102
hekto
h
101
deka
da
10–1
deci
d
10–2
centi
c
10–3
mili
m
10–6
mikro
μ
10–9
nano
n
10–12
piko
p
10–15
femto
f
10–18
ato
a
10–21
zepto
z
10–24
jokto
y
Imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enote za maso se tvorijo z dodajanjem predpon k besedi ’gram’ in pripadajočih simbolov k simbolu ’g’.
Če je izpeljana enota izražena v obliki ulomka, se lahko pripadajoči večkratniki in manjkratniki označijo z dodajanjem predpone k enotam v števcu ali imenovalcu, ali v obeh delih.
Sestavljene predpone, t. j. predpone, ki so sestavljene iz več, zgoraj navedenih predpon, ki so postavljene ena poleg druge, se ne smejo uporabljati.
1.4
Posebna dovoljena imena in simboli desetiških večkratnikov in manjkratnikov enot SI
Veličina
Enota
Ime
Simbol
Vrednost
Prostornina
liter
l ali L(1)
1 l = 1 dm3 = 10–3 m3
Masa
tona
t
1 t = 1 Mg = 103 kg
tlak, napetost
bar
bar(2)
1 bar = 105 Pa
(1) Za enoto liter se lahko uporabljata simbola ’l’ in ’L’.
(Šestnajsta konferenca CGPM (1979), resolucija št. 5).
(2) Enota, ki je v knjižici Mednarodnega urada za uteži in mere uvrščena med enote, ki so začasno dovoljene.
Opomba:
Predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3, se lahko uporabljajo skupaj z enotami in simboli iz preglednice 1.4.
2.
ENOTE, KI SO DEFINIRANE NA PODLAGI ENOT SI, A NISO DESETIŠKI VEČKRATNIKI OZIROMA MANJKRATNIKI LE-TEH
Veličina
Enota
Ime
Simbol
Vrednost
ravninski kot
Revolucija*(1) (a)
1 revolucija = 2 π rad
Stopinja* ali gon*
gon*
1 gon = π/200 rad
Stopinja
°
1° = π/180 rad
kotna minuta
′
1’ = π/10 800 rad
kotna sekunda
′′
1’’ = π/648 000 rad
Čas
Minuta
min
1 min = 60 s
Ura
h
1 h = 3 600 s
Dan
d
1 d = 86 400 s
(1) Znak (*) za imenom enote oziroma simbolom pomeni, da se ta ne pojavlja v seznamih CGPM, CIPM ali BIPM. To velja za celotni Dodatek.
(a) Mednarodni simbol ne obstaja.
Opomba:
Predpone, ki so naštete v točki 1.3, se lahko uporabljajo le skupaj z imeni ’stopinja’ ali ’gon’ ter s simbolom ’gon’.
3.
ENOTI, UPORABLJENI V SISTEMU SI, KATERIH VREDNOST V SI JE DOBLJENA Z EKSPERIMENTOM
Veličina
Enota
Ime
Simbol
Definicija
energija
elektronvolt
eV
Elektronvolt je kinetična energija, ki nastane ob prehodu elektrona skozi vakuum z razliko potenciala 1 volt.
masa
poenotena atomska masna enota
u
Poenotena atomska masna enota je enaka 1/12 mase atoma nuklida 12C.
Opomba:
Skupaj s tema dvema enotama in njunima simboloma se lahko uporabljajo predpone in pripadajoči simboli, našteti v točki 1.3.
4.
ENOTE IN IMENA ENOT, KI SO DOVOLJENE SAMO NA DOLOČENIH PODROČJIH
Veličina
Enota
Ime
Simbol
Vrednost
lomnost optičnih sistemov
dioptrija*
1 dioptrija = 1 m–1
masa dragih kamnov
metrski karat
1 metrični karat = 2 x 10–4 kg
ploščina kmetijskega in zazidalnega zemljišča
ar
a
1 a = 102 m2
dolžinska masa tekstilne preje in sukanca
teks*
tex*
1 tex = 10–6 kg · m–1
krvni tlak in tlak drugih telesnih tekočin
milimeter živega srebra*
mm Hg*
1 mm Hg = 133,322 Pa
presek
barn
b
1 b = 10−28 m2
Opomba:
Predpone in njihovi simboli, našteti pod točko 1.3, se razen milimetra živega srebra in njegovega simbola lahko uporabljajo skupaj z zgornjimi enotami in simboli. Večkratnik 102a pa se imenuje ’hektar’.
5.
SESTAVLJENE ENOTE
Kombinacije enot, naštetih v poglavju I, tvorijo sestavljene enote.
POGLAVJE II
ZAKONSKE MERSKE ENOTE IZ ČLENA 1(b), KI SO DOVOLJENE SAMO ZA DOLOČENO UPORABO
Področje uporabe
Enota
Ime
Približna vrednost
Simbol
cestnoprometni znaki, merjenje razdalje in hitrosti
milja
1 milja =
1 609 m
mile
jard
1 yd =
0,9144 m
yd
čevelj
1 ft =
0,3048 m
ft
cola, palec
1 in =
2,54 x 10–2m
in
prodaja točenega piva in jabolčnika; mleko v povratni posodi
pint
1 pt =
0,5683 x 10–3m3
pt
promet s plemenitimi kovinami
unča
1 oz tr =
31,10 x 10-3 kg
oz tr
Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.
PRILOGA II
Del A Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb (iz člena 8)
Direktiva Sveta 80/181/EGS
(UL L 39, 15.2.1980, str. 40)
Direktiva Sveta 85/1/EGS
(UL L 2, 3.1.1985, str. 11)
Direktiva Sveta 89/617/EGS
(UL L 357, 7.12.1989, str. 28)
Direktiva 1999/103/ES Evropskega parlamenta
in Sveta
(UL L 34, 9.2.2000, str. 17)
Direktiva 2003/3/ES Evropskega parlamenta
in Sveta
(UL L 114, 7.5.2009, str. 10)
Del B Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe (iz člena 8)
Direktiva
Roki za prenos
Datum začetka uporabe
80/181/EGS
30. junij 1981
1. oktober 1981
85/1/EGS
1. julij 1985
-
89/617/EGS
30. november 1991
-
1999/103/ES
8. februar 2001
-
2009/3/ES
31. december 2009
1. januar 2010
PRILOGA III
Korelacijska tabela
Direktiva 80/181/EGS
Ta direktiva
Člen 1(a) in (b)
Člen 1(a) in (b)
Člen 1(c) in (d)
–
Člen 2(a)
Člen 2(1)
Člen 2(b)
Člen 2(2)
Člen 3(1)
Člen 3(1)
Člen 3(2)
Člen 3(2), prvi pododstavek
Člen 3(3)
Člen 3(2), drugi pododstavek
Člen 3(4)
Člen 3(3)
Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo
Člen 4, prvi odstavek, uvodno besedilo
Člen 4, prvi odstavek, prva alinea
Člen 4, prvi odstavek, točka (a)
Člen 4, prvi odstavek, druga alinea
Člen 4, prvi odstavek, točka (b)
Člen 4, drugi odstavek
Člen 4, drugi odstavek
Člen 5
–
Člen 6
–
Člen 6a
Člen 5
Člen 6b
Člen 6
Člen 7(a)
–
Člen 7(b)
Člen 7
–
Člen 8
–
Člen 9
Člen 8
Člen 10
Priloga, poglavje I, točke 1. do 1.2
Priloga I, poglavje I, točke 1. do 1.2
Priloga, poglavje I, točka 1.2.2
Priloga I, poglavje I, točka 1.2.1
Priloga, poglavje I, točka 1.2.3
Priloga I, poglavje I, točka 1.2.2
Priloga, poglavje I, točke 1.3 do 5.
Priloga I, poglavje I, točke 1.3 do 5.
Priloga, poglavje II
Priloga I, poglavje II
Priloga, poglavji III in IV
–
–
Priloga II
–
Priloga III
