P6_TA(2006)0108
Pravni poklici
B6-0203/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o pravnih poklicih in splošnem interesu na področju delovanja pravnih sistemov
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Osnovnih načel ZN z dne 7. septembra 1990 o vlogi odvetnikov,
–
ob upoštevanju priporočil Sveta Evrope Rec(2000)21 z dne 25. oktobra 2000 o svobodi opravljanja odvetniškega poklica,
–
ob upoštevanju resolucije z dne 18. januarja 1994 o notarskemu poklicu v Skupnosti UL C 44, 14.2.1994, str. 36.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. aprila 2001 o plačilnih lestvicah in obveznih tarifah za določene svobodne poklice, predvsem odvetnike, in o posebni vlogi in statusu svobodnih poklicev v sodobni družbi UL C 21 E, 24.1.2002, str. 364.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2003 o tržnih predpisih in pravilih o konkurenci za svobodne poklice UL C 91 E, 15.4.2004, str. 126.
,
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov UL L 78, 26.3.1977, str. 17.
,
–
ob upoštevanju Direktive 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici, kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena UL L 77, 14.3.1998, str. 36.
,
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih UL L 26, 31.1.2003, str. 41.
,
–
ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij UL L 255, 30.9.2005, str. 22.
,
–
ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. februarja 2006 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu
Sprejeta besedila
, P6_TA(2006)0061 .
,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Svobodni poklici - Prostor za nadaljnje reforme" z dne 5. septembra 2005 ( KOM(2005)0405 ),
–
ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti o konkurenčnem pravu Skupnosti in o svobodi opravljanja storitev, predvsem v zvezi z nacionalnimi pravili o minimalnih tarifah za pravno svetovanje,
–
ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,
A.
ker je Sodišče Evropskih skupnosti priznalo, da so:
–
neodvisnost, odsotnost nasprotja interesov in poslovna tajnost/zaupnost temeljne vrednote pravnega poklica, ki so pomemben vidik javnega interesa;
–
predpisi za zaščito temeljnih vrednot so kljub možnim posledičnim omejitvam konkurence nujno potrebni za pravilno opravljanje pravnega poklica,
–
namen načela svobodnega opravljanja storitev, ki se uporablja za pravne poklice, je spodbujanje odpiranja nacionalnih trgov prek možnosti, ki je ponujena ponudnikom storitev in njihovim strankam, da v celoti izkoristijo možnosti notranjega trga Skupnosti,
B.
ker ima vsakršna reforma pravnih poklicev dolgoročne posledice, ki presegajo konkurenčno pravo in zadevajo tudi področje svobode, varnosti in pravice ter v širšem smislu prav tako zaščito pravne države v Evropski uniji,
C.
ker Osnovna načela ZN z dne 7. septembra 1990 o vlogi odvetnikov določajo, da:
–
morajo imeti odvetniki pravico ustanavljati in se vključevati v samoupravna poklicna združenja, prek katerih zastopajo svoje interese, spodbujajo izobraževanje in poklicno usposabljanje ter ščitijo svojo strokovno neoporečnost. Izvršne organe poklicnih združenj izvolijo njihovi člani in opravljajo naloge brez zunanjega vpliva;
–
imajo poklicna združenja odvetnikov ključno vlogo pri vzdrževanju poklicnih standardov in etike, zaščiti članov pred pregonom ter protipravnimi omejitvami in kršitvami, zagotovitvi pravnih storitev vsakomur, ki jih potrebuje, in sodelovanju z vladnimi in drugimi ustanovami za uresničitev ciljev pravice in javnega interesa;
–
se disciplinski postopki zoper odvetnike privedejo pred nepristransko disciplinsko komisijo, ki jo ustanovi pravna stroka, pred neodvisno zakonito oblastjo ali pred sodišče ter so predmet neodvisnega sodnega preskusa,
D.
ker morajo imeti zaradi ustrezne zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin, do katerih ima vsakdo pravico, naj so gospodarske, socialne in kulturne ali civilne in politične, vsi učinkovit dostop do pravnih storitev, ki jih zagotavlja neodvisna pravna stroka,
E.
ker so dolžnosti pravnih poklicev, da ohranjajo neodvisnost, se izogibajo navzkrižju interesov ter spoštujejo zaupnost strank, še posebno ogrožene, kadar se takšni poklici opravljajo v organizacijah, ki dovoljujejo osebam, ki nimajo pravnega poklica, da le-tega opravljajo ali sodelujejo pri nadzoru delovanja organizacije preko vlaganja kapitala ali na drug način, ali v primeru multidisciplinarnih partnerstev s strokovnjaki, ki jih ne zavezujejo enake poklicne obveznosti;
F.
ker neregulirana cenovna konkurenčnost med pravnimi poklici vodi k zniževanju kakovosti nudenih storitev, kar pa škodi potrošnikom;
G.
ker je za trg pravnih storitev značilno nesorazmerje informacij med odvetniki in potrošniki, vključno z malimi in srednjimi podjetji, saj slednja nimajo na razpolago potrebnih meril za ocenjevanje kakovosti nudenih storitev;
H.
ker je zaradi pomembnosti etičnega ravnanja, ohranjanja zaupnosti med odvetnikom in stranko ter visoke stopnje strokovnega znanja potrebno vzpostaviti samoupravne sisteme po vzoru sistemov, ki jih upravljajo strokovni pravni organi in združenja,
I.
ker notarje s področja civilnega prava države članice določijo kakor javne uslužbence, ki med drugim pripravijo uradne dokumente s posebno dokazno vrednostjo in takojšnjo izvršljivostjo,
J.
ker notarji s področja civilnega prava v imenu države opravljajo obsežne preiskave in nadzor v zadevah, povezanih z izvensodno pravno zaščito, zlasti v zvezi s korporacijskim pravom (v nekaterih primerih v skladu z zakonodajo Skupnosti) in kakor del tega dela zadevne države članice nad njimi izvajajo disciplinski nadzor, podoben nadzoru, ki se izvaja nad sodniki in javnimi uslužbenci,
K.
ker je delni prenos državne oblasti izviren element, ki spada k opravljanju poklica notarja na področju civilnega prava, vendar se dejansko izvaja redno in je pomemben del dejavnosti notariata s področja civilnega prava,
1.
v celoti priznava ključno vlogo, ki jo imajo pravni poklici v demokratični družbi pri zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic, pravne države in zaščite na področju uporabe zakonodaje, ko pravniki zastopajo in branijo stranke na sodišču ter jim dajejo pravne nasvete;
2.
ponovno poudarja stališča iz svojih resolucij z dne 18. januarja 1994 in 5. aprila 2001 ter svoje stališče z dne 16. decembra 2003;
3.
ugotavlja, da je dostop do pravnih poklicev pogojen z zahtevami po visokih kvalifikacijah, ter potrebo po njihovi zaščiti v interesu evropskih državljanov in potrebo po vzpostavitvi posebnega odnosa, temelječega na zaupanju, med ljudmi, ki opravljajo pravne poklice, in njihovimi strankami;
4.
ponovno poudarja pomen nujnih pravil za zagotavljanje neodvisnosti, strokovnosti, integritete in odgovornosti ljudi, ki opravljajo pravne poklice, za zaščito javnega interesa ter zagotavljanja kakovosti njihovih storitev v dobro njihovih strank in družbe nasploh;
5.
pozdravlja dejstvo, da se Komisija zaveda, da je reforme najboljše izvajati na nacionalni ravni in da so organi držav članic, zlasti. njihova zakonodajna telesa, najbolj primerna za oblikovanje pravil na področju pravnih poklicev;
6.
poudarja, da je Sodišče dovolilo nacionalnim zakonodajnim organom in poklicnim združenjem in organom, da samostojno odločajo o tem, kateri ukrepi so ustrezni in potrebni za zaščito primernega opravljanja pravnih poklicev v državah članicah;
7.
ugotavlja, da je treba različne dejavnosti določenega strokovnega telesa obravnavati ločeno, saj morajo pravila o konkurenci veljati za združenja le v primeru, če delujejo izključno v interesu svojih članov in ne v splošnem interesu;
8.
opozarja Komisijo, da so cilji predpisov, ki urejajo področje pravnih storitev, zaščititi širšo javnost, zagotovljati pravice do obrambe in dostop do pravnega varstva, prav tako zaščita na področju izvajanja zakonodaje, in zato na zastavljene cilje ne smejo vplivati posamezne zahteve strank;
9.
spodbuja strokovne organe, organizacije in združenja pravnih poklicev k oblikovanju kodeksov ravnanja na evropski ravni, ki bodo vključevali pravila o organizacijskih zadevah, usposobljenosti, poklicni etiki, nadzoru, odgovornosti in obveščanju za zagotovljanje potrebnih zagotovil glede integritete in izkušenj za končne uporabnike pravnih storitev in zagotavljanja dobrega upravljanja na področju pravosodja;
10.
poziva Komisijo, da upošteva posebno vlogo, ki jo imajo pravni poklici v družbi, ki ji vlada načelo pravne države, ter da izvede podrobno analizo o načinu delovanja trgov pravnih storitev, v času, ko Komisija predlaga načelo "manj predpisov, boljši predpisi";
11.
poziva Komisijo k uporabi pravil o konkurenčnosti, kjer je to možno, v skladu s sodno prakso Sodišča;
12.
meni, da javni interesi, ki so nadrejeni načelom o konkurenčnosti EU, izhajajo iz pravnega sistema države članice, v okviru katerega so ustrezni predpisi sprejeti ali imajo učinke, ter da ne obstaja merilo "evropski javni interes", ne glede na to, kako ga opredelimo;
13.
poziva Komisijo, da se izogne uporabi konkurenčnega prava EU na področju zadev, ki jih ustavni okvir EU prepušča pristojnosti držav članic, kakor je dostop do pravnega varstva, vključno z vprašanjem o plačilnih tabelah, ki jih uporabljajo sodišča za poravnavanje odvetniških honorarjev;
14.
poudarja, da so direktive 77/249/EGS, 98/5/ES in 2005/36/ES teoretično uspešno odpravile prejšnje ovire na področju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev pravnih strokovnjakov ugotavlja pa, da bo v roku dveh let opravljena pregled in z zanimanjem pričakuje to temeljito presojo;
15.
meni, da tabela stroškov zastopanja in druge obvezne tarife za odvetnike in ostale pravne poklice, tudi za izvensodne storitve, ne kršijo členov10 in 81 Pogodbe, če je njihovo sprejetje upravičeno z izpolnjevanjem zakonitih javnih interesov in, če države članice aktivno nadzorujejo sodelovanje zasebnih subjektov pri procesu odločanja;
16.
meni, da člen 49 Pogodbe in direktivi 2005/36/ES in 77/249/EGS omogočajo uporabo načela namembne države na področju določanja plačil in obveznih tarif za odvetnike in druge pravne poklice;
17.
meni, da mora člen 45 Pogodbe v celoti veljati za poklic notarja na področju civilnega prava kot takšnega;
18.
poziva Komisijo, da pri analizi pravil v zvezi z opravljanjem pravnih poklicev natančno preuči načela in pomisleke, ki so predstavljeni v okviru te resolucije;
19.
spodbuja strokovne organizacije, da nadaljujejo z razvijanjem svojih dejavnosti na področju pravne pomoči, da se zagotovi, da ima vsakdo pravico do pravnega svetovanja in zastopanja;
20.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.
