A6-0052/2008
29.2.2008
POROČILO
s predlogom priporočila Evropskega parlamenta Svetu o vlogi Evropske unije v Iraku
(2007/2181(INI))
Odbor za zunanje zadeve
Poročevalka:
Ana Maria Gomes
PE 394.095v02-00
VSEBINA
PREDLOG PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA SVETU....................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................13
PREDLOG PRIPOROČILA SVETU (B6-0328/2007)..............................................................17
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino ........................................................20
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................24
PREDLOG PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA SVETU
o vlogi Evropske unije v Iraku
( 2007/2181(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Ana Maria Gomes v imenu skupine PSE o vlogi Evropske unije v Iraku (( B6‑0328/2007 ),
– ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, nazadnje tiste z dne 25. oktobra 2007
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0481 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o humanitarnih razmerah iraških beguncev
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0357 . ,
– ob upoštevanju sklepov konference predsednikov 15. novembra in 6. decembra 2007 o sestavi in pristojnostih ad hoc delegacije za odnose z Irakom,
– ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o prisotnosti EU v Iraku s 23. in 24. aprila, 15. in 16. oktobra ter 19. in 20. novembra 2007,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom“ ( KOM(2006)0283 ),
– ob upoštevanju mednarodnega dogovora z Irakom, ki se je začel v Sharm-el-Sheikhu v Egiptu 3. maja 2007,
– ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov 1546(2004), 1770(2007) in 1790(2007), še posebej prilog I in II k tej zadnji resoluciji,
– ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku
UL L 62, 09.03.2005, str. 37. , ki je bila ustanovljena v okviru evropske varnostne in obrambne politike, ter poznejših skupnih ukrepov, ki ta skupni ukrep spreminjajo in razširjajo mandat misije,
– ob upoštevanju evropske varnostne strategije iz leta 2003 o „varni Evropi v boljšem svetu“ z dne 12. decembra 2003,
– ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju z dne 22. novembra 2005,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi po koncu konfliktov
UL C 298 E, 08.12.2006, str. 287. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju
UL C 298 E, 08.12.2006, str. 171. ,
– ob upoštevanju člena 114(3) Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ( A6–0052/2008 ),
A. ker je od leta 2005 Republika Irak izvedla dvoje večstrankarskih volitev, z referendumom sprejela ustavo, ustvarila osnovo za federalno državo in začela zahteven proces oblikovanja demokratičnih ustanov,
B. ker sta tako iraška družba kot politično vodstvo države razdeljena in ker so varnostne razmere v nekaterih delih države še vedno skrajno nevarne,
C. ker Irak trpi zaradi sektaških konfliktov in upora ter je prizadet tudi zaradi splošne odsotnosti pravne države,
D. ker je prišlo do izboljšanja varnostnih razmer v Republiki Irak, vendar se iraške sile še vedno soočajo z izzivom, da z mednarodno pomočjo ohranijo in utrdijo ta napredek, in ker so resna prizadevanja za zagotovitev obnove in trajnostnega razvoja ter sposobnost EU, da pomaga prebivalcem Iraka, odvisna od stalnega izboljševanja političnih in varnostnih razmer,
E. ker je bila v desetletjih diktature iraška javna uprava usmerjena v nadzor prebivalstva in ne v javne storitve in ker je stranka Baas dolga leta strogo centralizirala upravo, kar je pripeljalo do resnih pomanjkljivosti, kar zadeva sposobnost Iračanov, da bi upravljali s proračunom in ustrezno ravnali s finančnimi viri, to pa ima za posledico, da je javni sektor danes krhek in oslabljen ter nima v celoti razvite kulture dajanja prednosti zagotavljanju javnih storitev prebivalcem Iraka,
F. ker sosednje države ne smejo posegati v notranje zadeve Iraka in morajo spoštovati njegovo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost ter željo Iračanov, da z lastnimi prizadevanji zgradijo ustavni in politični sistem države,
G. ker je ta konflikt doslej povzročil razselitev 2,4 milijona oseb znotraj Iraka in 2,28 milijona beguncev v sosednjih državah, predvsem Siriji in Jordaniji,
H. ker je kurdska regija tisti del Iraka, kjer je zagotovljena določena stopnja miru in stabilnosti ter se tam povečujejo mednarodno razvojno sodelovanje in zasebne naložbe,
I. ker bi morala EU kot globalni akter prevzeti odgovornost za izgradnjo novega demokratičnega Iraka in ker bi bilo treba politiko EU do Iraka obravnavati v širši povezavi s strateškim partnerstvom EU za Sredozemlje in Bližnji vzhod,
J. ker mora EU ravnati bolj strateško pri svoji podpori Iraku, ko ta napreduje v smeri demokratične federalne države; ker EU priznava, da je za zmožnost zagotavljanja njene učinkovite pomoči nujen obstoj trdnega partnerstva z iraškim prebivalstvom, trajne zaveze iraške vlade, da zagotovi varnost, spravo, pripravljenost za sodelovanje, prizadevanja za krepitev zmogljivosti in izgradnjo demokracije ter prizadevanja v boju proti korupciji ter da zagotovi preglednost in učinkovitost kot temeljna pogoja za večjo vlogo Evropske unije v Iraku; ker so ključni izzivi obnove povezani z institucionalnimi in družbenimi vidiki, torej s krepitvijo zmogljivosti ustanov in uprave, utrjevanjem pravne države, izvrševanjem zakonov in spoštovanjem človekovih pravic,
K. ker je EU prepoznala potrebo po večletnem načrtovanju delovanja, ki presega zdajšnje letno načrtovanje, utemeljeno na posebnih ukrepih, da bi izboljšala učinkovitost svoje pomoči,
L. ker mora EU prilagoditi uporabo svojih virov v skladu s posebnimi notranjimi, regionalnimi in humanitarnimi izzivi, s katerimi se srečuje Irak; ker so učinkovitost, preglednost in prepoznavnost temeljni pogoji za večjo vlogo EU v Iraku,
M. ker je Irak nazadoval s položaja države s srednje visokimi dohodki v 70-ih letih dvajsetega stoletja in ker mora EU temu primerno prilagoditi uporabo svojih sredstev,
N. ker je imela Komisija od decembra 2005 manjšo delegacijo v Bagdadu – njen operativni oddelek je bila nameščen v Amanu – in ker meni, da je zaradi vojaške ureditve in varnostnih razmer zelo težko delovati na nekaterih območjih, predvsem v Bagdadu,
O. ker je Komisija od leta 2003 zagotovila več kot 800 milijonov EUR za pomoč Iraku (predvsem prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka) in ker EU od leta 2005 neposredno sodeluje pri izboljšanju pravne države v Iraku z misijo evropske varnostne in obrambne politike EUJUST LEX; ker je bil mandat misije EUJUST LEX še zadnjič podaljšan,
P. ker je iraška vlada maja 2007 s Svetovno banko in Združenimi narodi sklenila mednarodni dogovor z Irakom kot vizijo iraške vlade za naslednjih 5 let in kot glavno referenco za udeležbo mednarodne skupnosti v državi, ob popolni podpori Evropske unije kot enega izmed glavnih donatorjev,
Q. ker je Resolucija varnostnega sveta Združenih narodov 1770(2007) nedavno znatno razširila mandat misije Združenih narodov v Iraku,
R. ker je po več letih režima stranke Baas in desetletjih vojne v Iraku ostala družba, ki je travmatizirana zaradi vojne, represije, etničnega čiščenja (tudi z napadi s kemičnim orožjem kot v Halabiji) in mednarodnega zanemarjanja teh zločinov; ker ima mednarodna skupnost in še zlasti države, ki so podprle posredovanje, pravno in moralno dolžnost ter tudi varnostni interes, da podprejo prebivalce Iraka, in ker mora Evropska unija v sodelovanju z drugimi mednarodnimi donatorji hitro in ustvarjalno aktivirati vse ustrezne instrumente, ki jih ima na voljo, da opravi svojo nalogo,
S. ker je Evropski parlament odločen, da bo dodatno razvil odnose z iraškim predstavniškim svetom, tudi prek uradnih povezav,
1. na Svet naslavlja naslednja priporočila:
a) naj skupaj s Komisijo sprejme novo strategijo, ki bo količinsko in – še zlasti – kakovostno okrepila podporo EU prizadevanjem Združenih narodov, da bi pripomogli oblikovati varen, stabilen, enoten, uspešen in demokratičen Irak, ki bo spoštoval človekove pravice, varoval svoje manjšine in spodbujal medetnično strpnost ter tako odprl pot do regionalne stabilnosti in varnosti; in naj se odzove na resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov 1770(2007), ki znatno povečuje vlogo ZN v Iraku;
b) naj usmeri podporo EU za demokratično vladanje zlasti v tri cilje: povečanje usklajenosti med vlado in predstavniškim svetom, da se zmanjšajo zastoji v zakonodajnem postopku; krepitev volilnih postopkov na lokalni ravni, da se zagotovi popolna zastopanost vsega lokalnega prebivalstva v regionalnih svetih; ter krepitev lokalne demokracije s posvetovalnimi mehanizmi, da se lokalno prebivalstvo redno in pogosto pritegne v postopke odločanja;
c) naj pomoč EU v Iraku na splošno osredotoči na pomembno tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti na področjih pravne države in pravičnosti ter človekovih pravic, dobrega upravljanja, finančnega in proračunskega upravljanja, enakopravnosti spolov, zdravja in izobraževanja ter na krepitev federalnih, regionalnih in lokalnih vladnih ustanov;
d) naj pozove Komisijo k zagotavljanju preglednosti in učinkovitosti pomoči EU za Irak z:
- nadaljnjo obravnavo skrbi, ki so bile že izražene leta 2005 v mnenju o splošnem proračunu za leto 2006, ki ga je predložil parlamentarni Odbor za zunanje zadeve, z zagotavljanjem popolnih, rednih in preglednih informacij o dejanskem razdeljevanju in izvajanju pomoči EU, zlasti sredstev, ki se usmerjajo prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka;
- delovanjem neposredno na terenu, če in kjer to dopuščajo varnostne razmere, torej na močvirnatih ozemljih na jugu, kjer je prebivalstvo še posebej zapostavljeno, in v kurdski regiji;
- spodbujanjem agencij Združenih narodov in drugih mednarodnih organizacij, naj postopajo enako;
- zagotavljanjem polne podpore lokalnim zainteresiranim stranem – vključno s civilno družbo in vladnimi organi – pri oblikovanju, izvajanju in trajnosti projektov in programov;
- zagotavljanjem, da projekti, ki jih financira EU, ne podvajajo dela drugih mednarodnih darovalcev, temveč ga dopolnjujejo;
- povečanjem deleža financiranja EU za dvostransko tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti ter izboljšanjem neposrednega nadzora Evropske komisije nad financiranjem;
- premestitvijo glavne usmeritve podpore EU na dvostranske projekte, ki se osredotočajo na tehnično pomoč in izgradnjo zmogljivosti na področjih pravne države, finančnega upravljanja, demokratičnega upravljanja in človekovih pravic;
- zagotavljanjem, da je znatna pomoč EU usmerjena v izboljšanje upravljanja javnih financ in proračunski nadzor z namenom zagotoviti, da bi iraška vlada lahko bolje izplačevala velika in še vedno naraščajoča javna sredstva, s katerimi razpolaga;
- uporabo svojih izkušenj iz programov pomoči partnericam v okviru evropske sosedske politike, da se najdejo načini za zagotavljanje učinkovitejše prisotnosti v Iraku;
e) naj preuči možnost, da bi Komisija sprejela večletni državni strateški dokument za Irak;
f) naj spodbuja obnovitev dvostranskih političnih, diplomatskih, kulturnih in gospodarskih odnosov ter izmenjav med državami članicami in Irakom;
g) naj vključi naslednje elemente v novo strategijo za dejavno udeležbo EU in njenih držav članic v Iraku, ki naj se izvaja tako kot to dopuščajo okoliščine – torej varnostne razmere – ter ob tesnem posvetovanju z iraškimi organi in drugimi partnerji, kot so agencije Združenih narodov in nevladne organizacije:
- povečanje velikosti, odgovornosti in sredstev delegacije Komisije v Bagdadu, pridobitev novih prostorov zanjo ter zagotavljanje varnega življenja in dela zaposlenih; spodbujanje držav članic EU, ki niso zastopanje v Bagdadu, naj se vrnejo ter si delijo te prostore in s tem povezane varnostne stroške;
- zagotavljanje prepoznavnosti EU/ES v Erbilu, Nasiriji, Basri in na drugih območjih Iraka, kjer to dopuščajo varnostne razmere;
- okrepitev podpore pravni državi in sodnemu sistemu z nadaljnjim osredotočenjem zlasti na pravosodne institucije in nevladne organe na naslednjih področjih: krepitev inštituta za pravosodno usposabljanje, podpora vzpostavitvi preiskovalnih uradov za težja kazniva dejanja, krepitev visokega sodnega sveta, podpora vzpostavitvi preskusnega sodišča v Basri, krepitev iraške odvetniške zbornice in podpora vzpostavitvi središč za pravno pomoč;
- uporaba pozitivnih izkušenj misije EUJUST LEX ter priprava nadaljevalnega dela misije na podlagi pridobljenih izkušenj in na podlagi temeljite zunanje ocene, vključno v Iraku, vpliva misije za nadaljnjo krepitev iraške policije in sistema kazenskega prava z uporabo sredstev evropske varnostne in obrambne politike ter sredstev Skupnosti;
- zagotavljanje podpore za reformo upravljanja javnih financ in odgovornost;
- nadaljnje zagotavljanje tehnične pomoči za organizacijo svobodnih in pravičnih volitev;
- podpora procesu sprave, zlasti v Kirkuku in na drugih ozemljih, za katera potekajo notranji spori, vključno z asirskim območjem, imenovanim nižina Nineve, kjer živijo krščanske manjšine; podpora pobudam ZN za olajšanje regionalnega dialoga, in sicer z iskanjem načinov in sredstev za izboljšanje operativne sposobnosti, vključno z zračnim prometom;
- izkoriščanje prednosti posebne narave instrumenta za stabilnost
Glej Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1). za zagotavljanje precejšnje pomoči, ki je bistvena za razvoj v kriznih razmerah ali ob nastajajoči krizi, kot zdaj prevladuje v Iraku: podpora razvoju demokratičnih, nesektaških, pluralnih, federalnih, regionalnih in lokalnih inštitucij s posebnim poudarkom na predstavniškem svetu in njegovi sposobnosti, da upravlja zakonodajni postopek, nadzira izvršilno vejo oblasti in zagotavlja močnejšo vlogo žensk v iraški družbi; spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države, s posebnim poudarkom na pravicah žensk, manjšin in otrok; podpora ukrepom za krepitev razvoja in organizacije civilne družbe in njenega sodelovanja v političnem procesu ter pospeševanje neodvisnih, pluralnih in profesionalnih medijev; podpora dejavnostim odstranjevanja min; zagotavljanje svetovanja in podpore kurdski regiji in njeni vladi v prizadevanjih za boj proti trgovini z drogami;
- nadaljnje usmerjanje sredstev inštrumenta za razvojno sodelovanje
Glej Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41). , ki so namenjena Iraku, na razvojne cilje tisočletja, da se kot najpomembnejša prednostna naloga zagotovi obči dostop do osnovne zdravstvene oskrbe, pri čemer je nujno treba krepiti institucije in zmogljivosti, da se odpravi velik strukturni primanjkljaj; sprejetje prednostnih ukrepov za preprečitev nadaljnjega slabšanja izobraževalnega sistema, vključno z izvajanjem praktičnih ukrepov za zagotovitev, da lahko deklice v celoti sodelujejo pri izobraževanju na vseh ravneh; ter podpiranje ponovnega oživljanja ekoloških in družbenih sistemov na močvirnatih območjih in varstvo edinstvene dediščine tam živečih Arabcev;
- spodbujanje evropskih nevladnih organizacij k sodelovanju z iraškimi nevladnimi organizacijami – te so že izrazito dejavne v kurdski regiji – ter povečanje uporabe evropskega inštrumenta za demokracijo in človekove pravice
Glej Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1). pri zagotavljanju tehnične in finančne pomoči organizacijam civilne družbe, da obravnavajo: enakopravno udeležbo žensk in moških v političnem, gospodarskem in družbenem življenju; nasilje proti ženskam, zlasti prisilne poroke, zločine iz časti, trgovino z ljudmi in pohabljanje spolnih organov; pravice domorodnega prebivalstva ter ljudi, ki pripadajo manjšinam in etničnim skupinam, vključno z Asirci (Kaldejci, Sirijci in drugimi krščanskimi skupnostmi), Jazidi in Turkmenci; pravice otrok, zlasti boj proti delu otrok, otroški prostituciji in trgovini z otroki; boj proti samovoljnemu pridržanju in mučenju; ter odpravo smrtne kazni;
- nujno spodbujanje in zagotavljanje pomoči iraški vladi, da se sprejme izredna zakonodaja in zagotovi finančna podpora za več kot milijon žensk brez sredstev, ki skrbijo za gospodinjstvo, in njihove vzdrževance;
- povečanje finančnega okvira programa Erasmus Mundus za Irak, podpora sedanjim in novim dejavnostim, katerih cilj je vzpostavitev mrež med iraškimi in tujimi akademskimi ustanovami, posameznimi akademiki, intelektualci in študentskimi organizacijami, da se ponovno oživi akademsko okolje;
- krepitev zmogljivosti iraških organov za izvajanje učinkovitega mejnega nadzora, kar bi moralo med drugim zmanjšati dotok oborožitve in orožja v državo; pomoč pri zaustavitvi nezakonitega dotoka orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Irak, tudi tako, da kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja postane pravno zavezujoč, ter z izboljšanjem nadzora misije EUFOR Althea nad zalogami v Bosni in Hercegovini, pospeševanjem uničenja zalog na Balkanu ter s pomočjo iraškim organom pri uničevanju presežkov orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja prek obsežnega razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve, pri čemer se uporabljajo tako instrumenti evropske varnostne in obrambne politike kot Skupnosti;
- nadaljevanje dobrodošlih in produktivnih pogajanj o novem sporazumu o trgovini in sodelovanju, pri čemer se poudarja pomen spoštovanja človekovih pravic kot elementa, ki vpliva na pogodbene odnose EU z vsemi tretjimi državami, tudi v boju proti terorizmu;
- zagotavljanje upravne in tehnične podpore ter spodbujanje lokalne krepitve zmogljivosti za pomoč iraški vladi pri izvajanju najnovejšega programa mikrokreditov in izmenjavi najboljših praks o pozitivni vlogi, ki jo lahko imajo posojila manjših vrednosti pri osamosvajanju žensk v njihovih skupnostih, zlasti več kot milijon vdov brez sredstev;
- naj pozove Komisijo, da ublaži stisko iraških beguncev v Jordaniji in Siriji ter drugih državah v regiji, na katere vpliva iraška begunska kriza, ter da bistveno poveča preglednost in učinkovitost pomoči EU za iraške begunce v teh državah;
- povečanje podpore EU za nevladne in mednarodne organizacije pri njihovih prizadevanjih za olajšanje stiske iraških beguncev v sosednjih državah, pa tudi notranje razseljenih oseb, vključno s 4 000 asirskimi družinami, ki so zatekle predvsem v nižino Nineve, pozivanje iraških organov, da izpolnijo svojo odgovornost zagotavljanja finančne in druge podpore za ponovno vključevanje beguncev in notranje razseljenih oseb;
- izboljšanje možnosti iraških beguncev, da poiščejo zatočišče v državah članicah EU, odprava zdajšnjih samovoljnih meril za zagotavljanje zaščite in preprečevanje morebitnih prisilnih vračanj; nujno odzivanje na hudo stisko palestinskih beguncev, ki so obtičali v obmejni regiji med Irakom in Sirijo;
- pozivanje iraške vlade in mednarodnih organov, naj dobijo nazaj antične predmete, ki so bili odvzeti iz iraškega narodnega muzeja v Bagdadu in drugih delov Iraka po posredovanju leta 2003, da se ohrani iraška zgodovina in kultura za prihodnje generacije;
h) naj izhaja iz dragocenih izkušenj, ki so jih EU in njene države članice pridobile z uspešnim delovanjem pokrajinskih enot za obnovo v Afganistanu, ter preuči možnost sodelovanja pri takšnih enotah v Iraku, predvsem za zagotavljanje osnovnih storitev in infrastrukture;
i) naj spodbuja evropska podjetja k naložbam v obnovo Iraka v okviru javnih razpisov, ki jih financirajo vlade držav članic in iraška vlada in/ali na podlagi tesnega sodelovanja med njimi;
j) naj spodbuja evropske družbe in jim pomaga, da predložijo ponudbe za naročila za obnovo Iraka, da so prisotne na terenu in da temeljijo na prejšnjih izkušnjah, pridobljenih v Iraku v predvojnem obdobju in obdobju prenove;
k) naj pozdravi naj status Iraka kot opazovalca v Svetovni trgovinski organizaciji, saj predstavlja pomemben korak k ponovni vključitvi Iraka v mednarodno gospodarstvo, kar pozitivno dopolnjuje pogajanja med EU in Irakom o sporazumu o trgovini in sodelovanju; naj pozdravi popoln pristop Iraka k Svetovni trgovinski organizaciji ob primernem času v prihodnosti;
l) naj vodi pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom na način, ki bo olajšal in spodbudil notranje reforme v tej državi ter iraško trgovinsko ureditev približal pravilom in ureditvam večstranskih sistemov; naj redno obvešča Parlament o stopnji, na kateri so pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Irakom;
m) naj spodbudi iraško vlado, da bo prihodke od prodaje nafte porabila tako, da bo zagotovila njihovo ponovno nalaganje v Iraku in da jih bodo upravljali organi za javna naročila, nad katerimi ima najvišjo pristojnost iraška vlada; priporoči naj, da bo ta pristop bistveni pogoj EU za njeno podporo pri obnovi in razvoju iraškega gospodarstva;
n) naj pozove večnacionalne sile za Irak (MNF-I), da sodelujejo z iraško vlado in pojasnijo položaj več kot 24 000 oseb, ki jih te sile pridržujejo, da se zagotovi spoštovanje ustreznih postopkov in njihovih temeljnih človekovih pravic;
o) naj sodeluje v dialogu z ZDA in si prizadeva, da bi se z uporabo okvira ZN okrepila večstranska narava vloge, ki jo ima mednarodna skupnost v Iraku; naj podpre prizadevanja Iraka za povečanje pogostosti in globine razprav z njegovimi sosedami – torej z Iranom, Sirijo, Saudovo Arabijo in Turčijo – o prihodnosti Iraka, brez poseganja v katera koli druga področja, ki vzbujajo zaskrbljenost; naj pozove Turčijo, da spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka in naj se na teroristična dejanja ne odziva z vojaškimi ukrepi na iraškem ozemlju; naj iraške oblasti pozove, naj ne dovolijo, da bi se ozemlje Iraka uporabljalo kot oporišče za teroristična dejanja proti Turčiji;
p) naj objavi informacije o tem, katere zasebne vojaške družbe in zasebne varnostne službe zagotavljajo varnost osebju EU v Iraku; naj sprejme koncept zaposlovanja zasebnih vojaških družb/zasebnih varnostnih služb med operacijami evropske varnostne in obrambne politike ter oblikuje jasne smernice za uporabo zasebnih vojaških in varnostnih družb s strani institucij EU;
2. poudarja zavezanost Parlamenta načelom in praksi parlamentarne demokracije; zato opozarja na svojo pobudo v proračunu za leto 2008, da se podpre oblikovanje demokracije s parlamenti v tretjih državah, zavezo o dejavni podpori iraškega predstavniškega sveta z zagotavljanjem pomoči za krepitev zmogljivosti in na svoje delo prek ad hoc delegacije za Irak za spodbujanje dvostranskih odnosov; zato namerava prispevati k nadaljnjemu razvoju iraškega predstavniškega sveta s:
a) pripravo pobud za krepitev zmogljivost izvoljenih iraških predstavnikov pri izpolnjevanju njihove ustavne vloge v družbi na podlagi dobre parlamentarne prakse ter učinkovitih odnosov s povezovanjem izvršilne oblasti in volilnih enot;
b) povečanjem prenosa izkušenj na področjih učinkovitega upravljanja, usposabljanja strokovnega osebja, razvoja popolnoma delujoče strukture odborov in preglednega poslovnika ter institucionalne preglednosti in odgovornosti;
c) zagotavljanjem strokovnega znanja pri pripravi zakonodaje, ki je bistveno za učinkovito izvajanje federalne državne strukture;
3. naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak.
OBRAZLOŽITEV
UVOD
1. To priporočilo Evropskega parlamenta Svetu obravnava prihodnost Iraka in udeležbo EU v tej državi. Medtem ko je poudarek tega poročila na obravnavi dejanskih predlogov Svetu o tem, kako izboljšati razmere v Iraku, se pri vsaki študiji udeležbe EU v tej državi ni mogoče izogniti izkušnjam, pridobljenim iz preteklih napak.
Irak po letu 2003
2. Napad na Irak leta 2003 je bil strateška in humanitarna katastrofa. Ne glede na različne utemeljitve, ki so jih uporabili ZDA in njeni zavezniki za sprožitev vojne marca 2003, je dejanski izid žal razočaral naivno in neodgovorno optimistične predvojne napovedi na večini področij, če ne na vseh.
3. Strateško je napad ogrozil Irak kot enoto; ustvaril je široko podlago za usposabljanje za teroristične organizacije (zlasti Al Kaido) v obsegu, ki je primerljiv le z Afganistanom v osemdesetih in devetdesetih letih 20. stoletja; odstranil je eno največjih ovir pri prizadevanju Irana za regionalno hegemonijo; na svetovni ravni se je uporabljal kot vir navdiha za ekstremistični islamistični govor, verjetno tudi prakso; in, mogoče bolj od vsega, oslabil zmožnost demokratičnih gibanj na Bližnjem vzhodu, da bi spodbujale mirne, postopne ter trajnostne politične in gospodarske spremembe v svojih državah.
4. Na humanitarni ravni je izid napada iz leta 2003 še bolj vprašljiv. Ocene o številu žrtev se zelo razlikujejo, in sicer od 77 757 do 84 705
Podatki iz Iraško štetje žrtev iz 1. decembra 2007. civilnih žrtev in več kot 100 000 do 150 000
Podatki iraškega ministrstva za zdravstvo, november 2006. žrtev, povezanih z vojno (civilisti in necivilisti), vključno z osebami, ki so jih ubile kriminalne tolpe, pa od 392 979 do 942 636 umrlih v Iraku v povezavi z napadom leta 2003 in poznejšo zasedbo, vključno z žrtvami zaradi naraščajočega brezpravja, slabše infrastrukture in slabše zdravstvene oskrbe
Številke iz zadnje študije medicinske revije The Lancet , oktober 2006. . V času tega pisanja je v Iraku padlo 3880 ameriških vojakov.
5. Bolj pomembno od statističnega preštevanja mrtvih je priznanje, da so vojna leta 2003 ter posledična kaos in nasilje dodali novo in gosto plast kolektivne travme družbi, ki že trpi zaradi posledic več desetletij vojn, diktatorstva in sankcij. Medtem ko je odstranitev režima Sadama Huseina sama po sebi pozitivna, jo je treba skupaj z drugimi odmevnimi rezultati napada iz leta 2003 – na področju demokracije in ustavnega reda – obravnavati kot le en del enačbe, ki je s skupnega vidika verjetno le poslabšala položaj Iračanov. Najbolj skrb vzbujajoč dokaz tega je stopnja migracij Iračanov. Od skupno približno 27 milijonov Iračanov jih je več kot 2 milijona razseljenih, svoje domove so večinoma zapustili zaradi stalnega nasilja, nadaljnja 2 milijona Iračanov sta zapustila domovino in so zdaj begunci, večinoma v sosednji Jordaniji in Siriji. V Evropi je 200 000 iraških beguncev. Begunska kriza je povzročila precejšen beg možganov, ki je nesorazmerno prizadel nekoč uspešen in izobražen slednji sloj Iračanov. Po podatkih misije UNAMI in drugih agencij ZN je v nekaterih bolnišnicah 80 % zdravnikov odšlo stran; odvisno od regije se je zaprlo 30 % do 70 % šol; 70 % prebivalstva nima dostopa do ustrezne oskrbe z vodo, 81 % pa jih nima dostopa do učinkovitih zdravstvenih ukrepov; kronična podhranjenost otrok je 23 %. Stopnja brezposelnosti je še vedno ogromna: po podatkih misije UNAMI je brezposelnost več kot 80 %, medtem ko več kot polovica prebivalstva živi z manj kot 1 USD na dan.
6. Medtem ko te številke izvirajo iz dolgoletnega upadanja iraškega gospodarstva vse od osemdesetih let 20. stoletja zaradi vojne, sankcij, diktatorstva in slabega upravljanja, je razvoj dogodkov po letu 2003 le še poslabšal razmere ali pa je neuspešno obravnaval najbolj pereče varnostne in razvojne izzive Iraka.
Evropa in Irak
7. Vojna leta 2003 je razdelila Evropo. Nekatere države članice Evropske unije so sprejele politično odločitev, da podprejo Združene države pri njihovi odločitvi za vojno, v kateri naj bi domnevno branile svet pred orožjem za množično uničenje v posesti Sadama Huseina. Enotnost Evropske unije na mednarodnem prizorišču je bila ena od žrtev te usodne odločitve. Zapuščina neenotnosti iz leta 2003 je ogrozila morebitno vlogo EU pri obnovi Iraka.
8. ES je od leta 2003 namenila približno 818 milijonov EUR za obnovo Iraka, poleg prispevkov, ki prihajajo iz držav članic. Vendar EU ni bila uspešna pri znatnem izboljševanju razmer na terenu. Res je, da ni bila edina darovalka, katere prispevki za obnovo Iraka so dali presenetljivo malo rezultatov. Vendar to priporočilo trdi, da lahko Evropa stori več in bolje, in sicer s tesnejšim sodelovanjem z iraškimi inštitucijami in akterji civilne družbe, tako da precej razširi svojo prisotnost na terenu in najde ustvarjalnejše načine za uporabo svojih sredstev.
9. To priporočilo svetu bo upoštevalo isti osnovni pristop kot resolucija EP o Evropski uniji in Iraku – Okvir za udejstvovanje
P6_TA(2005)0288 . z dne 6. julija 2005, in sicer, da mora vlogo EU v Iraku usmerjati dejstvo „ da se je treba od preteklih dogodkov pomakniti naprej in se zazreti v prihodnost “ ter „ moraln[a] in političn[a] dolžnost “ „ mednarodn[e] skupnost[i] “, da pomaga prebivalstvu Iraka.
10. V tem priporočilu resolucije Varnostnega sveta ZN o Iraku zagotavljajo splošen okvir za udeležbo EU v Iraku. Resolucija Varnostnega sveta ZN 1770 , ki zelo razširi mandat Misije Združenih narodov za pomoč Iraku (UNAMI), poudarja „ pomen stabilnosti in varnosti v Iraku za prebivalce Iraka, regijo in mednarodno skupnost “ ter „ pomen stalne regionalne in mednarodne pomoči za razvoj Iraka “.
11. EU kot globalni akter z lastnimi interesi in odgovornostmi ne more in ne sme spregledati krize, ki se razvija v Iraku: država je bistvena za regionalno, globalno in seveda evropsko varnost. To priporočilo temelji na domnevi, da ima EU na voljo številna finančna in politična sredstva, ki jih je mogoče koristno uporabiti za spodbujanje končnega rezultata, ki je varen, stabilen, enoten, gospodarsko uspešen in demokratičen Irak, ki podpira človekove pravice, ščiti manjšine in prispeva k stabilnejšemu Bližnjemu vzhodu.
Pomen učinkovitosti, preglednosti in vidnosti
12. Evropski parlament je ob več priložnostih izrazil svoje nezadovoljstvo z uporabo večstranskih skrbniških skladov kot načina za usmerjanje financiranja ES. Teh vrst skladov ne upravlja EU, zato ni mogoče natančno izslediti, kako so bila sredstva uporabljena na terenu. V posebnem primeru Iraka je uporaba Mednarodnega sklada za obnovo Iraka (IRFFI) kot glavne poti za sredstva Skupnosti v Evropskem parlamentu povzročila zaskrbljenost glede preglednosti, učinkovitosti in vidnosti. Te skrbi so bile posebej resne v zvezi s skrbniškim skladom Svetovne banke za Irak, ki je eden od delov Mednarodnega sklada za obnovo Iraka. Že v svoji resoluciji o Iraku iz leta 2005
P6_TA(2005)0288 . Evropski parlament izraža svoje presenečenje nad dejstvom, da so „ sredstva, namenjena za obnovo, delno upravljana s strani sklada Svetovne banke in ne v celoti s strani Združenih narodov “ ter poudarja „ da je do danes sklad Svetovne banke uporabil zgolj majhen del dodeljenih sredstev“. Mnenje Odbora za zunanje zadeve o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006 (C6–0000/2005 – 2005/2001(BUD) )
PE 360.281v02-00. je še bolj jasno in „ zahteva, da se nadaljnje financiranje ne izvaja več s pomočjo Svetovne banke. “
13. Nezmožnost Komisije, da Evropskemu parlamentu zagotovi podatke o uporabi Evropskih sredstev, je povzročila odločitev, da se pri sprejetju končnega proračuna za leto 2008 20 % odobritev za prevzem obveznosti iz proračunske postavke 19.10.03 (Inštrument za razvojno sodelovanje za Bližnji vzhod) vpiše v rezerve. Pogoj za sprostitev rezerv je bil, da Evropska Komisija „ predloži Parlamentu obsežen pregled uporabe sredstev v Iraku (za leti 2006 in 2007 ter načrtovane porabe za leto 2008). “ V času pisanja se je odgovor Komisije na to zahtevo Parlamenta štel za nezadovoljivega.
14. To priporočilo ponavlja zahteve Evropskega parlamenta po boljši preglednosti, manjši uporabi večstranskih skrbniških skladov na splošno in predvsem skrbniškega sklada Svetovne banke za Irak v okviru Mednarodnega sklada za obnovo Iraka, ter daje večji poudarek dvostranskim projektom, in sicer z agencijami ZN. Dokler je absorpcijska sposobnost iraške uprave omejena in dokler Mednarodni sklad za obnovo Iraka ne zagotavlja zadostne preglednosti in vidnosti porabe sredstev EU, mora EU premakniti poudarek svoje podpore na dvostranske projekte, ki se osredotočajo na tehnično pomoč in izgradnjo zmogljivosti na področjih pravne države, finančnega upravljanja, demokratične vlade in človekovih pravic. Tudi sama Komisija se je začela premikati v to smer, kar je dobrodošel potek dogodkov.
15. Posebna priporočila o prihodnosti udeležbe EU v Iraku so seveda pogojena z varnostnimi razmerami na terenu, ki predstavljajo najpomembnejšo oviro do večje evropske vloge v tej državi. V vsakem primeru mora EU slediti Združeni narodom, če/ko bo razširila svojo prisotnost v Iraku – v Bagdadu ali drugje. Nobenega dvoma ni, da vprašanje prisotnosti ameriških čet na iraških tleh ne spada na področje te resolucije. Vendar upošteva predpostavko, da bodo Združene države prevzele svojo odgovornost za varnost v Iraku, dokler bodo iraške oblasti menile, da je to potrebno. Edina dolgotrajna rešitev za stabilizacijo Iraka je povečana večstranskost in postopna demilitarizacija mednarodne prisotnosti pod vodstvom Združenih narodov. V tem okviru lahko EU doda precejšnjo vrednost.
16. EU mora uporabiti vse zadevne zunanje akcijske finančne inštrumente, ki jih ima na voljo, da podpre vse večjo politično zavezanost stabilnosti in gospodarski uspešnosti Iraka. Irak ni običajen primer za razvojno pomoč, prednostni pristop, ki se je uporabljal do zdaj – večinoma inštrument za razvojno sodelovanje – pa je treba spremeniti. Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom
KOM(2006)0283 . vsebujejo sklop koristnih smernic za prihodnost. Dobrodošel je njegov poudarek na (1) pomembnosti vključenosti v politični proces in vlado ter (2) varnostnih razmerah v državi. Vendar mora EU, če želi spremeniti položaj, inštrumente, ki jih ima na voljo, uporabljati ustvarjalno. Poleg okrepljenega političnega dialoga z iraškimi inštitucijami (s posebnim poudarkom na svetu predstavnikov) je treba združiti tudi inštrument za stabilnost, evropski inštrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), humanitarno pomoč in inštrument za razvojno sodelovanje ter ukrepe EVOP na področju razoroževanja, demobilizacije in ponovnega vključevanja nekdanjih vojakov ter reforme varnostnega sektorja, da se med seboj krepijo, kar prispeva k gradnji varnega, stabilnega, enotnega, gospodarsko uspešnega in demokratičnega Iraka, ki podpira človekove pravice in ščiti manjšine. Iraku ne primanjkuje denarja. Primanjkuje mu stabilnosti, politične volje in močnih političnih inštitucij ter upravne zmogljivosti za koristno porabo tega denarja. To so področja, na katera lahko vpliva EU.
17. Posebno področje, v katerega mora vlagati EU, so človekove pravice. Ukrepi EU v Iraku morajo biti usmerjeni proti smrtni kazni, kulturi nekaznovanja in sistematskemu kršenju človekovih pravic na vseh področjih skupnega življenja v Iraku. Pravice verskih in etničnih manjšin morajo biti posebej visoko na seznamu prednostnih nalog za prihodnje ukrepe EU v državi. Evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice je treba znatno aktivirati za Irak, da se okrepi iraška civilna družba.
18. Končno, to priporočilo od Evropskega sveta zahteva preglednost v zvezi z uporabo zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb s strani osebja EU v Bagdadu. EU nima jasnih smernic za uporabo teh družb in služb, predvsem za dejavnosti EVOP, ter tudi za njihovo splošnejšo uporabo s strani inštitucij EU v tujini. Dokler se preglednost na tem področju znatno ne izboljša in se ne oblikujejo jasne smernice za uporabo zasebnih vojaških družb in zasebnih varnostnih služb s strani inštitucij EU zunaj EU, bo za Evropski parlament izjemno težko soglašati z razširitvijo fizične prisotnosti EU v Iraku. B6‑0328/2007
PREDLOG PRIPOROČILA SVETU ( B6-0328/2007 )
v skladu s členom 114(1) Poslovnika,
ki ga vlaga Ana Maria Gomes
v imenu skupine PSE
o vloge Evropske unije v Iraku
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 114(1) svojega poslovnika,
A. ker ima Irak pomembno vlogo za stabilnost celotne regije in za Bližnji vzhod nasploh,
B. ker je nasilje med skupnostmi in znotraj njih,
C. ker vojaška rešitev ni mogoča in še manj rešitev, vsiljena s strani tujih sil,
D. ker je treba vzpostaviti nacionalno silo za vzdrževanje javnega reda, ki bo združevala vse skupnosti in bo lahko uživala njihovo zaupanje,
E. ker je treba pri iskanju trajnostne rešitve nujno vključiti politične akterje iz vseh skupnosti,
F. ker je treba nadaljevati z lajšanjem bolečine iraškega civilnega prebivalstva, zlasti razseljencev in beguncev v sosednjih državah,
G. ker so bile na Konferenci donatorjev sprejete obveznosti,
H. ker je Evropski parlament soodgovoren za proračunski sektor,
I. ker je Evropska unija v letih med 2003 in 2006 Iraku podelila 718,5 milijonov EUR pomoči,
J. ker so bila sredstva Evropske unije porabljena brez pravega evropskega nadzora, predvsem preko ZN in Svetovne banke z Mednarodnim skladom za obnovo Iraka,
1. naslovi naslednja priporočila na Svet:
a) Evropska unija naj še naprej prispeva k vzpostavljanju enotne, stabilne, demokratične in laične države, ki bo spoštovala verske svoboščine,
b) pomnožijo naj se spodbude, ki bodo omogočale približevanje različnih skupnosti, zlasti na področju ustavne reforme in delitve oblasti,
c) v tesnem sodelovanju z OZN, drugimi mednarodnimi akterji in iraškimi oblastmi naj se razvije dolgoročno skladen načrt za reformo varnostnega sektorja, ki bo temeljil na načelu demokratične odgovornosti oboroženih sil s poudarkom na demobilizaciji milic,
d) pomaga naj se Iraku z izkoriščanjem njegovih rudnih bogastev,
e) opravi naj se neodvisno revizijo uporabe evropskih sredstev preko ZN in Svetovne banke,
2. naroča svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji, iraški vladi, svetu predstavnikov Iraka, ZN in Svetovni banki.
5.2.2008
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino
za Odbor za zunanje zadeve
o predlogu priporočila Evropskega parlamenta Svetu o vlogi Evropske unije v Iraku
( 2007/2181(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Ignasi Guardans Cambó
POBUDE
Odbor za mednarodno trgovino poziva Odbor za zunanje zadeve kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
na Svet naslavlja naslednja priporočila:
1. pozdravi naj status Iraka kot opazovalca v Svetovni trgovinski organizaciji (WTO), saj predstavlja pomemben korak k ponovni vključitvi Iraka v mednarodno gospodarstvo in pozitivno dopolnjuje pogajanja med EU in Irakom o sporazumu o trgovini in sodelovanju; pozdravi naj popoln pristop Iraka k Svetovni trgovinski organizaciji ob primernem času v prihodnosti; medtem bi bilo treba s finančnimi prispevki zagotoviti stalno podporo za vzpostavljanje zmogljivosti v državi;
2. pogajanja med Evropsko unijo in Irakom o sporazumu o trgovini in sodelovanju naj vodi na način, ki bo olajšal in spodbudil notranje reforme v tej državi ter iraško trgovinsko ureditev približal pravilom in normam večstranskega sistema;
3. Iraku naj pomaga pri vzpostavitvi ustreznih legitimnih institucij, ki bodo predstavnikom te države omogočile pogajanja o pristopnih pogojih, ter se zavzame za nepretrgano pomoč EU, ki bo Iraku omogočila dejavno sodelovanje v mednarodnih organizacijah, kot so konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD), program Združenih narodov za razvoj (UNDP), program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Mednarodna organizacija dela (ILO), ter spoštovanje konvencij in pogodb, kot sta kjotski protokol in konvencija o biološki raznovrstnosti;
4. osredotoči naj se na vlogo Evropske unije pri razvoju mednarodnega dogovora z Irakom in podporo iraški reformi na poti k raznolikemu tržnemu gospodarstvu, ki se bo sposobno odzvati na potrebe in povpraševanje iraške družbe ter se soočiti z zahtevami in priložnostmi stalnega in pravičnega sodelovanja v svetovni trgovini;
5. pri oblikovanju trgovinske politike in prispevanju k obnovi države naj upošteva razlike v razvitosti in družbeno-gospodarsko raznolikost iraških konstitutivnih regij; zato naj priporoči, da se podpre predvsem vzpostavljanje zmogljivosti za mikro, mala ter srednje velika podjetja;
6. nepretrgano pomoč EU naj nameni predvsem za povečanje zmogljivosti iraških upravnih in gospodarskih institucij, zlasti prestrukturiranje institucionalnega okvira, še posebej pa naj se osredotoči na neodvisno centralno banko, trdno valuto, davčni in proračunski organ ter neoviran razvoj finančnih trgov in spodbudi zasebni sektor, da pospeši gospodarske in tržne reforme ter neposredne tuje naložbe;
7. pozove naj iraške oblasti, da ravnajo v skladu z zahtevami po preglednosti, določenimi v členu X Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994, da sprejmejo potrebno zakonodajo in vzpostavijo svoje zmogljivosti za izvajanje na področjih, kot so intelektualna lastnina, javna naročila, tehnične ovire pri trgovanju, sanitarni in fitosanitarni ukrepi;
8. pozove naj iraške oblasti, da zagotovijo preglednost in nediskriminacijo v zvezi z javnimi naročili, zlasti da obravnavo po načelu največjih ugodnosti glede naročil vseh javnih organov razširijo na vse ponudnike iz EU, dokler Irak ne pristopi k večstranskemu sporazumu o vladnih naročilih;
9. iraško vlado naj spodbudi, da bo prihodke od prodaje nafte porabila tako, da bodo znova investirani v Iraku in da jih bodo upravljali organi za javna naročila pod najvišjo pristojnostjo iraške vlade; priporoči naj, da bo ta pristop bistveni pogoj za EU pri podpori obnove in razvoja iraškega gospodarstva;
10. zaveda naj se, da je v obojestransko korist in v močnem interesu Evropske unije in Iraka, da se s predpisi in dejansko zagotovijo enaki pošteni konkurenčni pogoji za tuje vlagatelje v državi;
11. ob upoštevanju potrebe po trajnejših trgovinskih vzorcih naj zavzame stališče, da je dostop do energetskih virov predmet večstranske določitve pravil, ki je ne smejo ogroziti dvostranski trgovinski sporazumi, pri katerih gre za najugodnejše pogoje za dostop;
12. poskrbi naj, da bodo izvršilni organi in institucije Evropske unije posredovali popolne, redne in pregledne informacije o opravljenih izplačilih in izvrševanju pomoči EU, vključno s sredstvi, ki naj bi bila porabljena posredno prek drugih organizacij, kot je Mednarodni sklad za obnovo Iraka (IRFFI);
13. Parlament naj redno obvešča o stanju pogajanj o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Irakom;
14. spodbudi naj redni dialog med Komisijo, Svetovno banko, Mednarodnim denarnim skladom in Evropsko investicijsko banko, da bo mogoče uskladiti pristope in pobude za prestrukturiranje in/ali odpis dolga ter ustrezne zahteve za gospodarsko politiko, da bo omogočen trajnostni socialni, okoljski in gospodarski razvoj v državi v skladu s preferencami, ki so jih izrazili Iračani;
15. toplo naj priporoči Komisiji, da od leta 2008 naprej oblikuje svojo zbirko podatkov za projekte, ki potekajo pod okriljem ZN in Svetovne banke ali katere koli druge mednarodne institucije in za katere je celoten finančni prispevek namenjen iz splošnega proračuna EU za zelo specifične skupine projektov; v tej zbirki podatkov bi moral bit vsak projekt jasno opredeljen, prav tako pa bi morali biti zabeleženi finančni prispevki EU zanj;
16. državam članicam in Komisiji naj priporoči, da počasi začnejo izvajati projekte, ki jih vodi in financira EU; prosi Komisijo, naj Parlamentu predloži dokument, ki opredeljuje strategijo, kako bi bilo to mogoče izvesti do maja 2008; potrebna je obrazložitev za projekte, ki bi morali nekaj časa ostati pod okriljem ZN in Svetovne banke;
17. EU naj priporoči, da še naprej finančno podpira programe, ki bodo pomagali obnoviti iraško družbo kot celoto;
18. podpre naj postopno vzpostavitev regionalnega gospodarskega sodelovanja, saj je to pomemben prvi korak k zmanjšanju napetosti, ki bo omogočil tudi postopno vzpostavitev političnega in varnostnega sodelovanja v Iraku.
19. Irak in države članice naj pozove k spodbujanju dobrega upravljanja, preglednosti in odgovornosti v zvezi z izkoriščanjem naravnih virov, pri tem pa naj zagotovijo, da takšno izkoriščanje ne povzroča okoljskega neravnovesja in se uporablja predvsem v korist Iračanov.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
23.1.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
17
4
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Kader Arif, Francisco Assis, Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Henin, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Marusja Ivanova Ljubčeva, Erika Mann, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Zbigniew Zaleski
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
62
0
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Monika Beňová, Elmar Brok, Colm Burke, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Michael Gahler, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Peter Liese, Erik Meijer, Nickolay Mladenov, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Renate Weber
