A6-0413/2008
16.10.2008
***I
POROČILO
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja
(KOM(2008)/0119 – C6‑0231/2007 – 2007/0143(COD))
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Poročevalec:
Peter Skinner
(Prenovitev – člen 80a poslovnika)
PE 400.648v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA..........5
OBRAZLOŽITEV.........................................................................................................92
MNENJE Odbora za pravne zadeve ...............................................................96
PRILOGA: MNENJE POSVETOVALNE DELOVNE SKUPINE PRAVNIH SLUŽB EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE 115
POSTOPEK................................................................................................................117
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja
(KOM(2008)/0119 – C6‑0231/2007 – 2007/0143(COD) )
(Postopek soodločanja –prenovitev)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)/0119) in spremenjenega predloga ( KOM(2008)0119 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6‑0231/2007 ),
– ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov
UL C 77, 28.03.2002, str. 1. ,
– ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6‑0413/2008 ),
A. ker po mnenju svetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije (ter s tehničnimi spremembami, ki jih je odobril Odbor za pravne zadeve) in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Predlog spremembe
1
Predlog direktive
Navedba sklicevanja 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 47(2) in 55 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti , in zlasti členov 47(2), 55 in 95 Pogodbe,
Obrazložitev
Ta sprememba zagotavlja, da lahko Komisija na podlagi te okvirne direktive predlaga izvedbeno direktivo ali izvedbeno uredbo na drugi ravni.
Predlog spremembe
2
Predlog direktive
Uvodna izjava 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6a) Sklici na zavarovalnice in pozavarovalnice v tej direktivi se nanašajo tudi na lastne zavarovalnice in lastne pozavarovalnice, razen kadar za slednje obstajajo posebne določbe.
Obrazložitev
Treba je upoštevati tudi sektor lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic.
Predlog spremembe
3
Predlog direktive
Uvodna izjava 10
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(10) Zaščita zavarovalcev predpostavlja, da za zavarovalnice in pozavarovalnice veljajo učinkovite zahteve glede solventnosti. Glede na razvoj trga sedanji sistem ni več primeren. Zato je treba uvesti nov regulativni okvir.
(10) Zaščita zavarovalcev predpostavlja, da za zavarovalnice in pozavarovalnice veljajo učinkovite zahteve glede solventnosti. Glede na razvoj trga sedanji sistem ni več primeren. Zato je treba uvesti nov regulativni okvir , ki bo z ustrezno zaščito zavarovalcev izboljšal učinkovitost kapitala v Evropski uniji .
Predlog spremembe
4
Predlog direktive
Uvodna izjava 12
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12) Novi režim solventnosti ne sme biti preobremenjujoč za majhne in srednje velike zavarovalnice.
(12) Novi režim solventnosti ne sme biti preobremenjujoč za majhne in srednje velike zavarovalnice. Eden od načinov za dosego tega cilja je ustrezna uporaba načela proporcionalnosti. To načelo bi moralo veljati tako za zahteve glede zavarovalnic in pozavarovalnic kot za izvajanje nadzornih pooblastil.
Obrazložitev
Sorazmerno izvajanje nadzornih pooblastil je ključni element proporcionalnosti.
Predlog spremembe
5
Predlog direktive
Uvodna izjava 12 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12a) Pri režimu Solventnost II bi bilo treba upoštevati posebno naravo lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic. Ker te krijejo le tveganja industrijske ali trgovinske skupine, kateri pripadajo, je treba poskrbeti za ustrezen pristop, ki bo v skladu z načelom proporcionalnosti upošteval naravo, obseg in kompleksnost njihovega poslovanja.
Obrazložitev
Lastne (po)zavarovalnice zaradi velikosti in vrste poslov ter posebne narave tveganj, ki jih (po)zavarujejo, pogosto nimajo dovolj podatkov in kakovostnih informacij, da bi lahko predložile reprezentativne dokaze o pretekli izgubi in uporabile zanesljive aktuarske metode. Postopke je treba za lastne (po)zavarovalnice zato poenostaviti. Predlagane poenostavitve za običajne zavarovalnice in pozavarovalnice morda niso prilagojene posebnim značilnostim lastnih (po)zavarovalnic.
Predlog spremembe
6
Predlog direktive
Uvodna izjava 13 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13a) Režim Solventnost II naj bi prinesel boljšo zaščito vseh udeleženih, zato bodo morale države članice zagotoviti dovolj sredstev za organe finančnega nadzora.
Predlog spremembe
7
Predlog direktive
Uvodna izjava 14 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14a) Nadzor, temelječ na kvalitativnih in kvantitativnih načelih obvladovanja tveganja, bo verjetno zahteval več sredstev za nadzor.
Obrazložitev
Zaradi zahtev za nadzor v okviru drugega in tretjega stebra, kot je na primer odobritev, spremljanje in redno pregledovanje notranjih modelov ter posledično tesnejše sodelovanje z drugimi nadzornimi organi in zavarovalnicami, bodo nacionalni nadzorni organi potrebovali večje vire, če bodo hoteli ustrezno opravljali obsežnejše naloge.
Predlog spremembe
8
Predlog direktive
Uvodna izjava 14 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14b) Pri nadzoru pozavarovalne dejavnosti bi bilo treba upoštevati posebne značilnosti pozavarovalnic, zlasti njihovo globalno naravo in dejstvo, da so njihovi zavarovalci sami zavarovalnice in pozavarovalnice.
Obrazložitev
Ko bo začela veljati direktiva Solventnost II, ne bo več potrebe, da RID zagotavlja režim po meri za pozavarovalnice. V direktivi Solventnost II je treba znova poudariti posebno naravo pozavarovalnic. Omeniti je treba tudi standard IAIS o nadzoru pozavarovalnic. Nova uvodna izjava pojasnjuje, da je treba v zvezi z načelom proporcionalnosti razmisliti o posebni naravi pozavarovalništva.
Predlog spremembe
9
Predlog direktive
Uvodna izjava 23
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23) Treba je spodbujati konvergentnost nadzora, ne samo v zvezi z nadzornimi orodji, temveč tudi v zvezi z nadzornimi praksami. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/6/ES, mora igrati v zvezi s tem pomembno vlogo in redno poročati o doseženem napredku.
(23) Treba je spodbujati konvergentnost nadzora, ne samo v zvezi z nadzornimi orodji, temveč tudi v zvezi z nadzornimi praksami. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) , ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/6/ES, mora igrati v zvezi s tem pomembno vlogo in redno poročati Evropskemu parlamentu in Komisiji o doseženem napredku.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da se Parlament kot sozakonodajalec celovito obvešča o dogodkih, ki zadevajo učinkovito in uspešno uporabo te direktive.
Predlog spremembe
10
Predlog direktive
Uvodna izjava 29 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(29a) Praksa v Skupnosti je, da zavarovalniške družbe prodajajo proizvode življenjskega zavarovanja, v okviru katerih zavarovalci in upravičenci prispevajo k tveganemu kapitalu družbe v zameno za del donosa od prispevkov ali za takšen donos v celoti. Tako zbran dobiček predstavlja presežna sredstva, ki so v lasti pravne osebe, v kateri nastanejo. V programu za pomoč znotraj skupine presežnih sredstev ni mogoče prenesti na druge pravne osebe v skupini.
Obrazložitev
Predlog spremembe opredeljuje presežna sredstva za namene te direktive ob upoštevanju poslovnega modela za ta proizvod, ki je znan po vsej Evropi. Poleg tega pojasnjuje, da presežnih sredstev zaradi njihove pravne narave ni mogoče uporabiti za pomoč v skupini.
Predlog spremembe
11
Predlog direktive
Uvodna izjava 35
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(35) Nadzorni režim mora zagotoviti na tveganje občutljivo zahtevo, ki temelji na izračunu pričakovanj za zagotovitev pravilnega in pravočasnega posredovanja nadzornega organa (zahtevani solventnostni kapital), ter najnižjo stopnjo varnosti, pod katero znesek finančnih virov ne sme pasti (zahtevani minimalni kapital). Obe kapitalski zahtevi je treba uskladiti po vsej Skupnosti, da bi dosegli enotno raven zaščite zavarovalcev.
(35) Nadzorni režim mora zagotoviti na tveganje občutljivo zahtevo, ki temelji na izračunu pričakovanj za zagotovitev pravilnega in pravočasnega posredovanja nadzornega organa (zahtevani solventnostni kapital), ter najnižjo stopnjo varnosti, pod katero znesek finančnih virov ne sme pasti (zahtevani minimalni kapital). Zahtevani minimalni kapital bi moral biti povezan z zahtevanim solventnostnim kapitalom. Obe kapitalski zahtevi je treba uskladiti po vsej Skupnosti, da bi dosegli enotno raven zaščite zavarovalcev. Da bo režim Solventnost II dobro deloval, je potrebno primerno postopno posredovanje med zahtevanim minimalnim kapitalom in zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Obrazložitev
Namen zahtevanega solventnostnega kapitala je zgodnje opozarjanje nadzornikov in zavarovalnic, da se bo nadzor okrepil, če bo spodnja meja za ta kapital presežena. Zahtevani minimalni kapital pa je sprožilec za posredovanje na zadnji stopnji, ki se mu je mogoče izogniti, če se upošteva opozorila glede zahtevanega solventnostnega kapitala. Minimalni kapital bi moral odražati dejansko tveganje zavarovalnice in izpostavljenost tveganju zavarovancev, najboljši izračun tveganja pa je prav zahtevani solventnostni kapital.
Predlog spremembe
12
Predlog direktive
Uvodna izjava 35 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(35a) Da se prepreči procikličnost, zlasti na trgu vrednostnih papirjev v primeru finančnih težav, je treba nadzornim organom omogočiti večjo prilagodljivost pri sprejemanju in izvajanju nadzornih ukrepov. Takšna prilagodljivost bi morala biti seveda izjemne narave, saj naj bi finančno krizo umirila, ne pa povečala njenega negativnega učinka.
Obrazložitev
V finančnih krizah so lahko potrebni bolj prilagodljivi nadzorni ukrepi, primerni trenutnim razmeram, ki odstopajo od splošnega pristopa te direktive. Posredovanje naj bi bilo mogoče samo ob finančni krizi in bi moralo biti začasnega značaja.
Predlog spremembe
13
Predlog direktive
Uvodna izjava 43
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(43) Zahtevani minimalni kapital je treba izračunati v skladu z enostavno formulo, na podlagi podatkov , ki jih je mogoče revidirati.
(43) Zahtevani minimalni kapital je treba izračunati v skladu z enostavno formulo, ki je popolnoma usklajena s pristopom na osnovi tveganja za zahtevani solventnostni kapital in temelji na podatkih , ki jih je mogoče revidirati. Zahtevani minimalni kapital je najnižja raven, pod katero se finančna sredstva ne smejo zmanjšati. Zahtevani minimalni in solventnostni kapital je treba uskladiti po vsej Skupnosti, da bi dosegli enotno raven zaščite zavarovalcev.
Obrazložitev
Treba je zagotoviti usklajenost med zahtevanim minimalnim kapitalom in (posameznim) zahtevanim solventnostnim kapitalom v različnih podjetjih, nadalje usklajenost izračuna o zahtevanem minimalnem kapitalu s skupnim ekonomskim pristopom direktive, prav tako pa je treba zagotoviti, da zahtevani minimalni kapital odraža profil tveganj podjetja.
Predlog spremembe
14
Predlog direktive
Uvodna izjava 65 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(65a) Pri konsolidiranem zahtevanem solventnostnem kapitalu skupine je treba upoštevati skupno razpršenost tveganj za vse zavarovalnice v skupini, da se ustrezno oceni izpostavljenost skupine tveganjem.
Obrazložitev
Po mnenju Komisije
Pismo Jorgena Holmquista, generalnega direktorja GD za notranji trg, Thomasu Steffenu, predsedniku CEIOPS-a, z dne 23. januarja 2008 direktiva omogoča, da se pri izračunu konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala učinek diverzifikacije upošteva za celotno skupino, ne samo znotraj EU. Uvodna izjava poudarja, ne bi smelo priti do samovoljnega izključevanja prednosti razpršitve tveganja iz poslovanja zavarovalnic zunaj EU.
Predlog spremembe
15
Predlog direktive
Uvodna izjava 69 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(69a) Glavni nadzorniki bi morali delovati nediskriminacijsko na ravni Skupnosti. Zlasti pri poravnavi zahtevkov in ob prenehanju poslovanja bi bilo treba v primerih, kadar je vzpostavljen sistem za pomoč znotraj skupine, sredstva razdeliti enakopravno vsem zadevnim zavarovalcem, ne glede na državljanstvo in stalno prebivališče.
Obrazložitev
Treba je zagotoviti, da imajo zavarovanci v vseh državah članicah poštene in enake pravice v primeru, da zavarovalnica postane nesolventna.
Predlog spremembe
16
Predlog direktive
Uvodna izjava 70
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(70) Treba je zagotoviti, da se lastna sredstva znotraj skupine primerno razdelijo in da so na voljo za zaščito zavarovalcev in upravičencev, kjer je to potrebno. V ta namen morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti zadostna lastna sredstva za kritje svojega zahtevanega solventnostnega kapitala, razen če je zaščito zavarovalcev in upravičencev mogoče doseči kako drugače. Zato morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti dovoljenje, da v določenih okoliščinah krijejo svoj zahtevani solventnostni kapital s pomočjo skupine, ki jo določi matično podjetje. Da se oceni potreba po morebitni prihodnji reviziji podpornega programa skupine in da se ta revizija pripravi, mora Komisija poročati o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov na tem področju.
(70) Treba je zagotoviti, da se lastna sredstva znotraj skupine primerno razdelijo in da so na voljo za zaščito zavarovalcev in upravičencev, kjer je to potrebno. V ta namen morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti zadostna lastna sredstva za kritje svojega zahtevanega solventnostnega kapitala, razen če je zaščito zavarovalcev in upravičencev mogoče doseči kako drugače. Zato morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti dovoljenje, da v določenih okoliščinah krijejo svoj zahtevani solventnostni kapital s pomočjo skupine, ki jo določi matično podjetje. Da se oceni potreba po morebitni prihodnji reviziji podpornega programa skupine in da se ta revizija pripravi, mora Komisija poročati Evropskemu parlamentu o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov na tem področju.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da je Parlament kot sozakonodajalec celovito obveščen o dogodkih, ki zadevajo učinkovito in uspešno uporabo te direktive.
Predlog spremembe
17
Predlog direktive
Uvodna izjava 70 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(70a) Države članice bi morale zagotoviti, da se nadzornemu organu, ki deluje kot nadzornik skupine, ta vloga tudi prizna na nediskriminacijski način. Legitimni ukrepi, ki jih sprejme kot nadzornik skupine, vključno s prenosi kapitala, vendar ne omejeno nanje, se zaradi nacionalnega mandata tega nadzornika ne bi smeli obravnavati kot nasprotni interesom države članice ali zavarovalcev iz te države članice.
Obrazložitev
Treba je upoštevati tudi sektor lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic.
Predlog spremembe
18
Predlog direktive
Uvodna izjava 70 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(70b) Vsi nadzorniki, vključeni v nadzor skupine, morajo biti sposobni razumeti sprejete odločitve, zlasti če jih je sprejel nadzornik skupine. Vse bistvene informacije, ki so na voljo enemu od nadzornikov, bi bilo treba zato nemudoma posredovati še drugim nadzornikom, da se jim omogoči oblikovanje mnenja na osnovi enakih informacij. Če zadevni nadzorniki ne morejo doseči dogovora, se za rešitev vprašanja lahko pridobi strokovno mnenje odbora CEIOPS.
Obrazložitev
Mehanizem pomoči skupine temelji na medsebojnem zaupanju. Kljub temu je treba okrepiti sodelovanje nadzornih organov, pri katerih ne gre za nadzornika skupine. Vsi sodelujoči nadzorniki bi morali imeti možnost oceniti stanje na podlagi enake količine podatkov. Če nadzorniki ne dosežejo soglasja, pride v poštev strokovno mnenje tretje stranke, ki zastopa neodvisno stališče.
Predlog spremembe
19
Predlog direktive
Uvodna izjava 70 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(70c) Ta direktiva v zvezi z odobritvijo notranjega modela skupine in z delovanjem programa pomoči znotraj skupine predvideva posvetovalno vlogo odbora CEIOPS. V tem okviru bi moral nadzorni organ, ki ima pooblastilo za sprejetje končne odločitve, mnenje odbora CEIOPS v celoti upoštevati, tako da bi se izvajal postopek „upoštevaj ali pojasni“.
Obrazložitev
Postopek „upoštevaj ali pojasni“ bi moral biti prevladujoče načelo pri delovanju sistema pomoči znotraj skupine.
Predlog spremembe
20
Predlog direktive
Uvodna izjava 74
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(74) Vse zavarovalne in pozavarovalne skupine, ki so predmet nadzornega pregleda, bi morale imeti nadzornika skupine, izbranega izmed sodelujočih nadzornih organov. Pravice in dolžnosti nadzornika skupine morajo vključevati ustrezno usklajevanje in pristojnosti odločanja. Organi, ki sodelujejo pri nadzoru zavarovalnic in pozavarovalnic, ki pripadajo isti skupini, morajo vzpostaviti načine usklajevanja.
(74) Vse zavarovalne in pozavarovalne skupine, ki so predmet nadzornega pregleda, bi morale imeti nadzornika skupine, izbranega izmed sodelujočih nadzornih organov. Pravice in dolžnosti nadzornika skupine morajo vključevati ustrezno usklajevanje in pristojnosti odločanja. Organi, ki sodelujejo pri nadzoru zavarovalnic in pozavarovalnic, ki pripadajo isti skupini, bi morali vzpostaviti kolegije nadzornikov kot mehanizem usklajevanja.
Obrazložitev
Da bi okrepili vključenost vseh nadzornih organov v nadzor čezmejnih zavarovalniških skupin, je treba ustanoviti kolegije nadzornikov. Ti bodo zagotavljali stalno, vendar prožno strukturo za sodelovanje in usklajevanje. Kolegiji bi se redno srečevali z namenom, da bi poenostavili izmenjavo informacij, nadzornikom omogočili, da bi razvili skupno razumevanje profila tveganja skupin, dosegli usklajenost in uskladili odločitve, ki jih sprejmejo posamezni organi.
Predlog spremembe
21
Predlog direktive
Uvodna izjava 75
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(75) Nadzorni organi morajo imeti dostop do vseh informacij, ki so pomembne za izvajanje nadzora skupine. Treba je vzpostaviti sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ter tudi med temi organi in organi, odgovornimi za nadzor podjetij, ki delujejo v drugih finančnih sektorjih.
(75) Pri nadzoru skupine bi morali v kolegiju nadzornikov sodelovati nadzorni organi iz vseh držav članic, kjer imajo sedeže zavarovalnice iz skupine. Vsi bi morali imeti rutinski dostop do dokumentacije in biti dejavno udeleženi pri odločanju. Treba je vzpostaviti sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ter tudi med temi organi in organi, odgovornimi za nadzor podjetij, ki delujejo v drugih finančnih sektorjih.
Obrazložitev
Nadzorniki bi sestavljali kolegij.
Predlog spremembe
22
Predlog direktive
Uvodna izjava 75 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(75a) Mnenje, ki ga odbor CEIOPS posreduje nadzorniku skupine, za tega nadzornika pri sprejemu odločitve ni zavezujoče. Nadzornik skupine pri sprejemanju odločitve to mnenje v celoti upošteva in obrazloži morebitno občutno odstopanje od njega. Priporočljivo je, da nadzorniki to mnenje upoštevajo.
Obrazložitev
V finančnih krizah so lahko potrebni bolj prilagodljivi nadzorni ukrepi, primerni trenutnim razmeram, ki odstopajo od splošnega pristopa te direktive. Posredovanje naj bi bilo mogoče samo ob finančni krizi in bi moralo biti začasnega značaja.
Predlog spremembe
23
Predlog direktive
Uvodna izjava 93 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(93a) Člen 17(2) Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje se sklicuje na obstoječe zakonodajne določbe o minimalnem kapitalu. Ta sklic je treba obdržati, da se ohrani sedanje stanje. Komisija bi morala čim prej opraviti revizijo direktive 2003/41/ES v skladu z njenim členom 21(4). Komisija bi morala ob podpori odbora CEIOPS razviti lasten sistem pravil o solventnosti za pokojninsko zavarovanje, pri tem pa v celoti upoštevati bistvene razlike med zavarovalnicami in pozavarovalnicami.
_______________
1 UL L 235, 23.9.2003, str. 10.
Obrazložitev
Pomembno je ohraniti sedanji pravni okvir za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, saj bo Komisija v kratkem opravila pregled zadevne direktive.
Predlog spremembe
24
Predlog direktive
Uvodna izjava 95 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(95a) Zaradi vse bolj čezmejne narave zavarovalništva bi bilo treba dodatno obravnavati sisteme jamstev za zavarovanja v Evropski uniji in čim bolj zmanjšati razlike med ureditvami v državah članicah, pri tem pa upoštevati nadzorne strukture. Čeprav to delo ne bo potekalo na področju uporabe te direktive, bi bilo treba narediti korak naprej od raziskav, ki jih je Komisija že opravila, in čim prej uvesti jamstveni sklad za zavarovanja v Evropski uniji, zlasti življenjska zavarovanja. Takšen mehanizem naj bi zagotovil visoko raven usklajene zaščite za vse zavarovalce.
Obrazložitev
Sistemi jamstev za zavarovanja so bistveni za zaščito zavarovalcev v primeru postopka prenehanja zavarovalnice. To področje trenutno ni dovolj usklajeno in treba je narediti več za doseganje enake ravni zaščite v vseh državah članicah.
Predlog spremembe
25
Predlog direktive
Člen 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Brez poseganja v člene 5 do 10 se ta direktiva ne uporablja za zavarovalnice, katerih letni prihodek od premij ne presega 5 milijonov EUR.
1. Brez poseganja v člene 3 in 5 do 10 se ta direktiva ne uporablja za zavarovalnice, katerih :
(a) letni prihodek od premij ne presega 5 milijonov EUR;
(b) skupne tehnične rezervacije z izterljivimi zneski iz zavarovalnih pogodb in namenskih družb iz člena 75 ne presegajo 25 milijonov EUR;
(c) skupne tehnične rezervacije skupine z izterljivimi zneski iz zavarovalnih pogodb in namenskih družb ne presegajo 25 milijonov EUR;
(d) poslovanje ne obsega zavarovalnih in pozavarovalnih dejavnosti, vključno z zavarovanjem odgovornosti ter kreditnimi in kavcijskimi zavarovalnimi tveganji, razen če pomenijo dodatno tveganje v smislu člena 16(1);
(e) pozavarovalne obveznosti ne presegajo 0,5 milijona EUR, 10 % obračunanih bruto premij oziroma 10 % skupnih tehničnih rezervacij.
2. Če se znesek iz odstavka 1 tri leta zapored preseže , se ta direktiva uporablja od četrtega leta.
2. Če se zneski iz odstavka 1 tri leta zapored presežejo , se ta direktiva uporablja od četrtega leta.
2a. Če letni prihodek od premij zavarovalnice tri zaporedna leta ne doseže zneska iz odstavka 1(a), se ta direktiva za zavarovalnico ne uporablja več.
2b. Odstavka 1 in 2 nobenemu podjetju ne preprečujeta, da zaprosi za dovoljenje ali še naprej posluje z dovoljenjem na podlagi te direktive.
Predlog spremembe
26
Predlog direktive
Člen 13 – točka 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1a) „lastna zavarovalnica“ pomeni zavarovalnico, ki je v lasti bodisi finančnega podjetja, ki ni zavarovalnica, pozavarovalnica ali skupina zavarovalnic ali pozavarovalnic, za katere se uporablja naslov III te direktive, bodisi nefinančnega podjetja, ki ponuja zavarovalno kritje izključno za tveganja podjetja ali podjetij, katerim pripada, ali podjetja ali podjetij iz skupine, katere članica je lastna zavarovalnica;
Obrazložitev
Treba je vključiti opredelitev lastne zavarovalnice in poudariti, da sedanja direktiva velja tudi zanje.
Predlog spremembe
27
Predlog direktive
Člen 13 – točka 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4a) „namenski pozavarovatelj“ pomeni zavarovatelja:
(a) katerega zavarovalnica je omejena na pozavarovanje cedenta (konzorcij ali podjetje, ki prenaša tveganje na namenskega pozavarovatelja) in cedentovih hčerinskih podjetij pod pogoji, ki cedentu omogočajo, da pozavarovanje kadar koli prekliče ter po preklicu sredstva in obveznosti pozavarovatelja takoj prenese nase; in
(b) ki je neposredno ali posredno:
(i) v celoti v lasti cedenta ali članov cedenta; ali
(ii) je edini lastnik cedenta.
Predlog spremembe
28
Predlog direktive
Člen 13 – točka 10 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(10) „država članica, v kateri je nevarnost“, pomeni od datuma sklenitve pogodbe o življenjskem zavarovanju eno od naslednjega:
(10) „država članica, v kateri je nevarnost“, pomeni eno od naslednjega:
Obrazložitev
S predlogom spremembe se bo moč izogniti neželenim davčnim posledicam.
Predlog spremembe
29
Predlog direktive
Člen 13 – točka 11 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11) „država članica obveznosti“ pomeni državo članico, v kateri se od datuma sklenitve pogodbe o življenjskem zavarovanju nahaja eno od naslednjega:
(11) „država članica obveznosti“ pomeni državo članico, v kateri se nahaja eno od naslednjega:
Obrazložitev
S predlogom spremembe se bo moč izogniti neželenim davčnim posledicam.
Predlog spremembe
30
Predlog direktive
Člen 13 – točka 15 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(15a) „posli v skupini“ pomenijo vse posle, pri katerih je zavarovalnica ali pozavarovalnica bodisi posredno ali neposredno odvisna od drugih podjetij znotraj iste skupine bodisi od katere koli fizične ali pravne osebe, ki je s podjetji znotraj te skupine povezana s tesnimi povezavami, za namene izpolnjevanja pogodbenih in drugih plačljivih in neplačljivih obveznosti. Ti posli zadevajo zlasti:
(a) posojila;
(b) jamstva in zunajbilančne transakcije;
(c) elemente, ki izpolnjujejo pogoje za kritje minimalnega kapitala;
(d) investicije;
(e) pozavarovalne operacije in
(f) sporazume o delitvi stroškov.
Obrazložitev
Posli v skupini so pomembno področje nadzora zaradi značilnega obrnjenega proizvodnega cikla v zavarovalništvu, ki lahko povzroči navzkrižje interesov v odnosih nadziranega subjekta in njegovih povezanih strani. Ker predlog Komisije v zvezi s tem ni popoln, je treba vključiti definicijo poslov v skupini.
Predlog spremembe
31
Predlog direktive
Člen 14 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Člen 4 nobenemu podjetju ne preprečuje, da predloži vlogo za dovoljenje ali še naprej posluje z dovoljenjem na podlagi te direktive.
črtano
Predlog spremembe
32
Predlog direktive
Člen 27
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Glavni cilj nadzora
Glavni cilj nadzora v skladu s to direktivo
Države članice zagotovijo, da so nadzornim organom zagotovljena potrebna sredstva za dosego glavnega cilja nadzora, to je zaščita zavarovalcev in upravičencev.
Države članice zagotovijo, da so nadzornim organom zagotovljena potrebna sredstva za dosego glavnega cilja nadzora, to je zaščita zavarovalcev in upravičencev v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo Skupnosti, ter da imajo za to ustrezno strokovno znanje, zmogljivosti in pooblastila .
Obrazložitev
Zaradi zahtev za nadzor v okviru drugega in tretjega stebra, kot je na primer odobritev, spremljanje in redno pregledovanje notranjih modelov ter posledično tesnejše sodelovanje z drugimi nadzornimi organi in zavarovalnicami, bodo nacionalni nadzorni organi potrebovali večje vire, če bodo hoteli ustrezno opravljati obsežnejše naloge.
Predlog spremembe
33
Predlog direktive
Člen 28 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Države članice zagotovijo, da se zahteve, ki jih določa ta direktiva, uporabljajo na način ki je sorazmeren glede na naravo, zahtevnost in obseg tveganj, ki so del poslov zavarovalnice ali pozavarovalnice.
3. Države članice zagotovijo, da se zahteve, ki jih določa ta direktiva, uporabljajo na način , ki je sorazmeren glede na naravo, zahtevnost in obseg tveganj, ki so del poslov zavarovalnice ali pozavarovalnice, ter z namenom ohranjanja finančne stabilnosti v Skupnosti, zlasti v času finančne krize.
Obrazložitev
Vsakršno poslovanje mora biti zakonsko urejeno, neodvisno od velikosti, ker učinek nepravilnosti ni vedno linearen z velikostjo, temveč je odvisen od vrste zavarovanja, za katerega družba jamči, in od geografske porazdelitve njenih dejavnosti.
Predlog spremembe
34
Predlog direktive
Člen 28 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Komisija v zvezi z odstavkom 3 sprejme izvedbene ukrepe, ki opredeljujejo sorazmerno izvajanje direktive, zlasti glede zelo majhnih zavarovalnic. Ukrepe, ki spreminjajo nebistvene elemente te direktive, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3).
Obrazložitev
Načelo sorazmernosti zahteva dodatno pojasnitev z izvedbenimi ukrepi.
Predlog spremembe
35
Predlog direktive
Člen 29 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Finančni nadzor celotnega poslovanja zavarovalnice in pozavarovalnice v skladu s členom 1 vključuje preverjanje njene kapitalske ustreznosti, oblikovanja zavarovalno-tehničnih rezervacij, ter primernih lastnih sredstev v skladu z določenimi pravili ali praksami, ki veljajo v državi članici na podlagi predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti.
Finančni nadzor celotnega poslovanja zavarovalnice in pozavarovalnice v skladu s členom 1 vključuje preverjanje njene kapitalske ustreznosti, oblikovanja zavarovalno-tehničnih rezervacij, premoženja ter primernih lastnih sredstev v skladu z določenimi pravili ali praksami, ki veljajo v državi članici na podlagi predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti.
Obrazložitev
Supervision of investments is an essential piece of solvency assessment. There is no rationale to omit a reference to the supervision of assets, since they are an essential part of insurance activity. Since this article corresponds to recasting and the reference to assets is in the current directives, such a reference should be maintained due its importance Supervision of assets is fully compatible with the freedom of investments and the prudent person principle stated in he proposal of Solvency 2 directive. Furthermore such supervision becomes more crucial when Solvency 2 come into force, having in mind the maximum degree of freedom provided to insurers regarding this point.
Predlog spremembe
36
Predlog direktive
Člen 30 – odstavek 2 – točka (e a) (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ea) količinska orodja, oblikovana med postopkom nadzornega pregleda.
Obrazložitev
Člen 34 nadzornikom omogoča, da v postopku nadzornega pregleda razvijejo kvantitativna orodja za ocenjevanje sposobnosti zavarovalnice ali pozavarovalnice za obvladovanje morebitnih dogodkov ali sprememb gospodarskih razmer, ki bi lahko neugodno vplivale na njihov splošni finančni položaj, vendar ne navaja podrobno, kaj bi ta orodja lahko vsebovala. To bi lahko povzročilo ovire pri usklajevanju nadzorne prakse in izkrivljanje kapitalskih zahtev ali stopenj in obsega posredovanja.
Predlog spremembe
37
Predlog direktive
Člen 34 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi pooblastila, da poleg izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala, če je primerno , razvijejo količinska orodja v okviru postopka nadzornega pregleda za oceno zmožnosti soočanja zavarovalnic ali pozavarovalnic z morebitnimi dogodki ali prihodnjimi spremembami v gospodarskih razmerah, ki bi lahko neugodno vplivali na njihov splošni finančni položaj. Nadzorni organi zahtevajo, da podjetja opravijo takšne preskuse.
4. Države članice zagotovijo, da imajo nadzorni organi v izjemnih primerih pooblastila, da poleg izračuna zahtevanega solventnostnega kapitala, če je potrebno , razvijejo količinska orodja v okviru postopka nadzornega pregleda za oceno zmožnosti soočanja zavarovalnic ali pozavarovalnic z morebitnimi dogodki ali prihodnjimi spremembami v gospodarskih razmerah, ki bi lahko neugodno vplivali na njihov splošni finančni položaj. Nadzorni organi zahtevajo, da podjetja opravijo takšne preskuse.
Obrazložitev
Nadzorni organi ne bi smeli imeti brezpogojnih pooblastil za kvalitativne ukrepe, ki jih lahko zavarovalnicam naložijo poleg zahteve za solventnostni kapital. Takšne ukrepe naj bi uvedli le izjemoma, če se oceni, da so potrebni.
Predlog spremembe
38
Predlog direktive
Člen 34 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Nadzorna pooblastila se uporabljajo pravočasno in sorazmerno.
6. Nadzorna pooblastila se uporabljajo pravočasno in sorazmerno. Nadzorniki upoštevajo ukrepe, ki bi lahko v primeru krize na trgu delovali prociklično, pri tem pa stalno in v celoti upoštevajo interese zavarovalcev.
Predlog spremembe
39
Predlog direktive
Člen 36 – odstavek 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6a. Nadzorniki lahko upoštevajo učinke prostovoljnih kodeksov ravnanja in preglednosti na upravljanje tveganja in sredstev, ki jih zadevne institucije spoštujejo pri poslovanju z nereguliranimi ali alternativnimi naložbenimi instrumenti.
Predlog spremembe
40
Predlog direktive
Člen 38 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Država članica, kjer se nahaja ponudnik storitev, nadzornim organom zavarovalnice ali pozavarovalnice dovoli, da sami ali preko posredovanja oseb, ki jih v ta namen imenujejo, izvajajo preglede na kraju samem v prostorih ponudnika storitev potem, ko so o tem najprej obvestili njegove ustrezne organe. V primeru nenadzorovanega subjekta je ustrezni organ nadzorni organ.
2. Država članica, kjer se nahaja ponudnik storitev, nadzornim organom zavarovalnice ali pozavarovalnice dovoli, da sami ali preko posredovanja oseb, ki jih v ta namen imenujejo, izvajajo preglede na kraju samem v prostorih ponudnika storitev potem, ko so o tem najprej obvestili zavarovalnico ali pozavarovalnico in njegove ustrezne organe. V primeru nenadzorovanega subjekta je ustrezni organ nadzorni organ.
Obrazložitev
Namen dodatnega besedila je zaščititi pravico podjetja do obveščenosti med inšpekcijskim pregledom in zagotoviti preglednost nadzora.
Predlog spremembe
41
Predlog direktive
Člen 38 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Zunanje izvajanje, ki ga opravljajo ponudniki storitev v tretjih državah, je dovoljeno pod pogoji iz odstavkov 1 in 2.
Obrazložitev
Novi odstavek je nujno potreben, saj pojasnjuje, da zunanje izvajanje storitev v tretjih državah ne bo v nobenem primeru omejeno, četudi se bo predhodna odstavka 1 in 2 razlagalo zelo togo.
Predlog spremembe
42
Predlog direktive
Člen 41 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Funkcija je interna sposobnost opravljati praktične naloge. Zavarovalnice in pozavarovalnice same določijo, kako bodo izvajale funkcije vodenja iz členov 43, 45, 46 in 47.
Obrazložitev
Besedilo ne pojasnjuje, da se omenjene funkcije nanašajo samo na področja odgovornosti, ne organizacijske enote. Slednje bi pomenilo hudo poseganje v organizacijske strukture, ki so značilne za posamezno podjetje, še zlasti majhne zavarovalnice pa bi zahtevo lahko izpolnile le z velikim trudom. Zlasti za mala in srednje velika podjetja je bistveno, da se te funkcije opredelijo. V nasprotnem primeru bi se zaradi večjih stroškov novih oddelkov povečale zavarovalne premije.
Predlog spremembe
43
Predlog direktive
Člen 42 – odstavek 1 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) njihova strokovna usposobljenost, znanje in izkušnje so ustrezni za dobro in preudarno upravljanje (sposobnost);
(a) njihova strokovna usposobljenost, znanje in izkušnje so ustrezni za dobro in preudarno upravljanje (sposobnost); za namene ocenjevanja zahtevane ravni usposobljenosti se lahko kot dodatni dejavnik upoštevajo poklicne kvalifikacije in izkušnje vodilnih na najvišjih položajih;
Obrazložitev
Dodani stavek natančno določa zahteve glede strokovnosti za vodenje zavarovalnice.
Predlog spremembe
44
Predlog direktive
Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice imajo na voljo učinkovit sistem obvladovanja tveganj, ki vsebuje strategije, procese in postopke poročanja, ki so potrebni za redno spremljanje, upravljanje in poročanje na posamezni in skupni ravni o tveganjih, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene, in o njihovih medsebojnih odvisnostih.
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice imajo na voljo učinkovit sistem obvladovanja tveganj, ki vsebuje strategije, procese in postopke poročanja, ki so potrebni za redno odkrivanje, merjenje, spremljanje, upravljanje in poročanje na posamezni in skupni ravni o tveganjih, ki so jim ali bi jim lahko bile izpostavljene, in o njihovih medsebojnih odvisnostih.
Obrazložitev
Tveganje je treba najprej opredeliti, šele nato ga je mogoče meriti. Odbor CEIOPS je v prvem mnenju v zvezi s tem priporočil pet dejavnosti: odkrivanje, merjenje, spremljanje, upravljanje in poročanje..
Predlog spremembe
45
Predlog direktive
Člen 43 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Ta sistem obvladovanja tveganj mora biti dobro integriran v organizacijsko strukturo zavarovalnice ali pozavarovalnice. Vsebovati mora načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih.
Ta sistem obvladovanja tveganj mora biti učinkovit in dobro integriran v organizacijsko strukturo zavarovalnice ali pozavarovalnice ter ustrezno upoštevan na najvišji vodstveni ravni . Vsebovati mora načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih.
Obrazložitev
Obvladovanje tveganj mora biti povezano in učinkovito, najvišje vodstvo pa ga mora dobro razumeti in upoštevati.
Predlog spremembe
46
Predlog direktive
Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka (b)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) stalno skladnost s kapitalskimi zahtevami, kot določata oddelka 4 in 5 poglavja VI, ter z zahtevami glede zavarovalno-tehničnih rezervacij, kot določa oddelek 2 poglavja VI;
(b) (Predlog spremembe ne zadeva slovenske različice.)
Obrazložitev
V skladu s predlogom spremembe k členu 43.
Predlog spremembe
47
Predlog direktive
Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) obseg v katerem profil tveganj zadevnega podjetja močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital iz člena 101(3), izračunan po standardni formuli v skladu s pododdelkom 2 oddelka 4 poglavja VI ali po delnem ali popolnem notranjem modelu v skladu s pododdelkom 3 oddelka 4 poglavja VI.
(c) pomen tega, koliko profil tveganj zadevnega podjetja odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital iz člena 101(3), izračunan po standardni formuli v skladu s pododdelkom 2 oddelka 4 poglavja VI ali po delnem ali popolnem notranjem modelu v skladu s pododdelkom 3 oddelka 4 poglavja VI.
Obrazložitev
Analiza morebitnih odstopanj od standardne formule je zelo pomembna za zagotavljanje zaščite zavarovalcev. Beseda „obseg“ v pododstavku c) predpostavlja dodatne kvantitativne zahteve, kar ni v skladu s kvalitativno naravo lastne ocena tveganj in solventnosti.
Predlog spremembe
48
Predlog direktive
Člen 44 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Za namene točke (a) odstavka 1 ima zadevno podjetje na voljo postopke, ki mu omogočajo, da ustrezno opredeli in oceni tveganja, s katerimi se sooča kratkoročno in dolgoročno ter da opredeli možne dogodke ali prihodnje spremembe v gospodarskih razmerah, ki bi lahko neugodno vplivali na njegov splošni finančni položaj. Podjetje prikaže način, na katerega je določilo svoje splošne solventne potrebe.
črtano
Obrazložitev
Pri kvantitativni meritvi za zahtevani solventnostni kapital se uporablja standardna formula ali notranji model. Lastna ocena tveganja in solventnosti ne sme vplivati na ta izračun in ustvarjati dodatnih kapitalskih zahtev. Osredotočena mora biti na proaktivno obravnavanje morebitnih tveganj in zavestno upoštevanje odstopanj pri tveganju.
Predlog spremembe
49
Predlog direktive
Člen 44 – odstavek 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6a. Brez poseganja v zgoraj navedeno mora zavarovalnica ali pozavarovalnica izpolniti samo tiste zahteve glede ravni solventnosti, ki se izračunajo s standardno formulo ali, kjer je to ustrezno, z uporabo notranjega modela, brez vpliva na kapitalske presežke in v skladu z določbami te direktive.
Obrazložitev
Como se menciona en la presente Directiva (artículos 74 a 129), el requerimiento de capital de solvencia (SCR) y el requerimiento mínimo de capital (MCR) según fórmula estándar, deben ser considerados como los únicos requerimientos de capital necesarios y/o exigidos por las autoridades de supervisión. En ningún caso, los supervisores pueden acogerse a su poder para exigir una valoración individualizada u ORSA (Own Risk Solvency Assesment), conforme a lo dispuesto en este artículo, que obligue alas empresaes a desarrollar un modelo interno de capital económico que desvirtúe la necesaria separación entre el Pilar I y el Pilar II de esta Directiva.
Predlog spremembe
50
Predlog direktive
Člen 47 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Aktuarsko funkcijo izvajajo osebe, ki imajo ustrezno znanje aktuarske in finančne matematike in ki lahko, če je primerno, dokažejo svoje zadevne izkušnje in strokovna znanja z ustreznimi strokovnimi in drugimi standardi .
2. Aktuarsko funkcijo izvajajo osebe, ki imajo znanje aktuarske in finančne matematike ter sposobnosti, sorazmerne z zapletenostjo in strukturo tveganja zadevnega podjetja, in ki lahko dokažejo svoje zadevne izkušnje.
Obrazložitev
Zagotovitev ustreznih sredstev in znanja.
Predlog spremembe
51
Predlog direktive
Člen 49 – točka 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) elementov sistemov iz členov 41, 43, 45 in 46 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev – obveznosti in naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 34(2).
(1) elementov sistemov iz členov 41, 43, 44, 45 in 46 ter zlasti področij, ki jih bo zajemala politika upravljanja sredstev – obveznosti in naložb zavarovalnic in pozavarovalnic, kot določa člen 34(2).
Obrazložitev
La Directiva debe garantizar una armonización máxima en las prácticas y procedimientos de los distintos supervisores europeos, con el fin de evitar tratamientos desiguales, al mismo operador, en los diferentes Estados Miembros. En este sentido se propone que sea en la Comisión Europea mediante medidas de desarrollo (Nivel 2 Lamfalussy) donde se establezcan los principios generales armonizados que deben tener en cuenta los supervisores nacionales. En consecuencia y dado que el ORSA tal y como viene definido por el artículo 44, es un elemento clave en el Pilar II, se hace imprescindible contar con una definición armonizada a escala europea del alcance y la metodología a utilizar.
Predlog spremembe
52
Predlog direktive
Člen 49 – točka 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4a) obseg in metode za lastno oceno tveganja in solventnosti iz člena 44.
Obrazložitev
Level 2 implementing measures are needed in this field since it could comprise a major part of the changes that companies need to develop in order to get ready for Solvency II. A harmonised definition of the scope and methodology used for the assessments on a European level will create consistency and avoid the use of different supervisory practices. Implementing measures should, among other things, clarify that ORSA (Own Risk and Solvency Assessment) must not be used to undermine the principle that the SCR and the MCR, as calculated under Article. 101, are the only relevant solvency levels.
Predlog spremembe
53
Predlog direktive
Člen 51 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine Komisiji zagotovi podatke iz odstavka 2 skupaj s poročilom, ki navaja stopnjo nadzorne konvergence pri uporabi kapitalskih dodatkov med nadzornimi organi v različnih državah članicah.
3. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji zagotovi podatke iz odstavka 2 skupaj s poročilom, ki navaja stopnjo nadzorne konvergence pri uporabi kapitalskih dodatkov med nadzornimi organi v različnih državah članicah.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da sta Parlament in Svet kot sozakonodajalca celovito obveščena o dogodkih, ki zadevajo učinkovito in uspešno uporabo te direktive.
Predlog spremembe
54
Predlog direktive
Člen 51 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 51a
Odločitve odbora CEIOPS
Vse odločitve, ki jih sprejme Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) za namene te direktive, se sprejmejo s kvalificirano večino.
Obrazložitev
Za sprejemanje odločitev na hiter in čim bolj konstruktiven način je potreben postopek glasovanja s kvalificirano večino.
Predlog spremembe
55
Predlog direktive
Člen 52 – odstavek 1 – točka (a)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) če bi z razkritjem takšnih podatkov konkurenčna podjetja pridobila znatno neupravičeno prednost ;
(a) če bi z razkritjem takšnih podatkov podjetja utrpela neupravičeno poslovno škodo ;
Obrazložitev
Pravilen izraz bi moral biti "škoda" za podjetje, ki lahko nastane zaradi nepoštene konkurence ali drugih razlogov.
Predlog spremembe
56
Predlog direktive
Člen 53 – odstavek 1 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V primerih iz točke (a) drugega pododstavka nadzorni organi od zadevnega podjetja zahtevajo, da takoj razkrije znesek neskladnosti skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi. Če kljub sanacijskemu načrtu, ki se je sprva štel za izvedljivega, neskladnost z zahtevanim minimalnim kapitalom ni bila razrešena dva meseca potem , ko je bila ugotovljena, se ta neskladnost ob koncu tega obdobja razkrije skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi.
V primerih iz točke (a) drugega pododstavka nadzorni organi od zadevnega podjetja zahtevajo, da takoj razkrije znesek neskladnosti skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi. Če kljub sanacijskemu načrtu, ki se je sprva štel za izvedljivega, neskladnost z zahtevanim minimalnim kapitalom ni bila razrešena tri mesece po tem , ko je bila ugotovljena, se ta neskladnost ob koncu tega obdobja razkrije skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi nadaljnjimi popravnimi ukrepi.
Obrazložitev
Uskladitev s časovnim načrtom iz člena 136.
Predlog spremembe
57
Predlog direktive
Člen 53 – odstavek 1 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V primerih iz točke (b) drugega pododstavka nadzorni organi od zadevnega podjetja zahtevajo, da takoj razkrije znesek neskladnosti skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi. Če kljub sanacijskemu načrtu, ki se je sprva štel za izvedljivega, neskladnost z zahtevanim minimalnim kapitalom ni bila razrešena štiri mesece potem , ko je bila ugotovljena, se ta neskladnost ob koncu tega obdobja razkrije skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi.
V primerih iz točke (b) drugega pododstavka nadzorni organi od zadevnega podjetja zahtevajo, da takoj razkrije znesek neskladnosti skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi sprejetimi popravnimi ukrepi. Če kljub sanacijskemu načrtu, ki se je sprva štel za izvedljivega, neskladnost z zahtevanim minimalnim kapitalom ni bila razrešena šest mesecev po tem , ko je bila ugotovljena, se ta neskladnost ob koncu tega obdobja razkrije skupaj s pojasnilom o njenem izvoru in posledicah ter vključno z morebitnimi nadaljnjimi popravnimi ukrepi.
Obrazložitev
Uskladitev s časovnim načrtom iz člena 135.
Predlog spremembe
58
Predlog direktive
Člen 70
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine v skladu z drugim odstavkom člena 2 Sklepa Komisije 2004/6/ES.
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih odbora CEIOPS v skladu z drugim odstavkom člena 2 Sklepa Komisije 2004/6/ES ter da jih nacionalni mandati, ki so bili podeljeni tem organom, ne ovirajo pri njihovem delovanju in dolžnostih v vlogi članov tega odbora ali v okviru te direktive .
Obrazložitev
Mnenje Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine mora biti pošteno, pravično in nepolitično. Nacionalnim nadzornikom je zato treba omogočiti, da komunicirajo in svobodno sodelujejo med seboj. V skladu s priporočili preiskovalnega odbora za zavarovalnico Equitable Life.
Predlog spremembe
59
Predlog direktive
Člen 70 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kjer je ustrezno, CEIOPS zagotovi skupno razlago določb te direktive in izvedbenih ukrepov, da se pospeši zbliževanje nadzornih praks. CEIOPS redno poroča o napredku pri zbliževanju nadzornih praks v Skupnosti.
Obrazložitev
Predlog spremembe razširja definicijo nacionalnih pooblastil nadzornikov in vloge, ki jo ima CEIOPS.
Predlog spremembe
60
Predlog direktive
Člen 75 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij temelji na njihovi trenutni izstopni vrednosti.
2. Zavarovalno-tehnične rezervacije se izračunajo na smotrn, zanesljiv in s trgom usklajen način.
Obrazložitev
Izraz „izstopna vrednost“, ki term v direktivi ni opredeljen, bi lahko ustvaril zmedo in povzročil nepravilno izvajanje.
Predlog spremembe
61
Predlog direktive
Člen 75 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij uporablja in upošteva informacije, ki jih zagotavljajo finančni trgi, in splošno dostopne podatke o zavarovalnih in pozavarovalnih tehničnih tveganjih (skladnost s trgom).
3. Izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij uporablja in upošteva informacije, ki jih zagotavljajo finančni trgi, in splošno dostopne podatke o zavarovalnih tveganjih (skladnost s trgom).
Obrazložitev
Tehnično pojasnilo, da bo besedilo manj dvoumno.
Predlog spremembe
62
Predlog direktive
Člen 75 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Zavarovalno-tehnične rezervacije se izračunajo na smotrn, zanesljiv in objektiven način.
črtano
Predlog spremembe
63
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Najboljša ocena je enaka povprečju, ovrednotenem glede na verjetnost, prihodnjih denarnih tokov ob upoštevanju časovne vrednosti denarja (pričakovana trenutna vrednost prihodnjih denarnih tokov) in ob uporabi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere.
2. Najboljša ocena je skladna s povprečjem, ovrednotenim glede na verjetnost, prihodnjih denarnih tokov ob upoštevanju časovne vrednosti denarja (pričakovana trenutna vrednost prihodnjih denarnih tokov) in ob uporabi ustrezne časovne strukture netvegane obrestne mere, tako da je diskontna stopnja skladna s cenami trgov za ugotovljive denarne tokove, katerih značilnosti so podobne obveznostim, kar med drugim zadeva trajanje, valuto in likvidnost.
Obrazložitev
La expresión propuesta coincide con la recogida en el párrafo 63 del DP Fase II IFRS4 del IASB y por tanto, proporciona la necesaria convergencia con los principios contables internacionales. Además daría una mayor cabida al inciso ii) de la letra b) del apartado 1 del artículo de la Directiva 2002/83/CE, sobre el seguro de vida, que se desarrolló en algunos Estados miembros. En aquellos países en los que se ha hecho uso de la opción prevista en la anteriormente mencionada Directiva, la utilización de un tipo de descuento más acorde con la realidad económica ha permitido dotar al seguro de vida de un alto grado de avance, especialización y competitividad a nivel internacional.
Predlog spremembe
64
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Izračun najboljše ocene temelji na tekočih in verodostojnih podatkih ter realnih predpostavkah in se izvede z uporabo ustreznih aktuarskih metod in statističnih tehnik.
Izračun najboljše ocene temelji na tekočih in verodostojnih podatkih ter realnih predpostavkah in se izvede z uporabo ustreznih , veljavnih in relevantnih aktuarskih metod in statističnih tehnik.
Obrazložitev
Beseda ustreznost ne zadošča, saj se v členu 83 pojavljata še veljavnost in relevantnost.
Predlog spremembe
65
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Meja tveganja je takšna, da zagotavlja, da je vrednost zavarovalno-tehničnih rezervacij enakovredna znesku, ki bi ga zavarovalnice in pozavarovalnice zahtevale za prevzem in izpolnitev zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti.
3. Meja tveganja je takšna, da zagotavlja, da je vrednost zavarovalno-tehničnih rezervacij enakovredna znesku, ki bi ga zavarovalnice in pozavarovalnice zahtevale za prevzem in izpolnitev zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti , ob ustreznem upoštevanju učinka razpršenosti .
Obrazložitev
Treba je dovoliti, da se pri izračunu meje tveganja upoštevajo učinki razpršenosti. Ta tveganja bodo verjetno prenesena na podjetja, ki imajo veliko stopnjo razpršenosti ali bodo ob prevzemu obveznosti izkoristila prednosti razpršenosti.
Predlog spremembe
66
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Vendar če je mogoče prihodnje denarne tokove, povezane z zavarovalnimi in pozavarovalnimi obveznostmi, nadomestiti z uporabo finančnih instrumentov, katerih tržna vrednost je neposredno vidna, se vrednost zavarovalno-tehničnih rezervacij določi na podlagi tržne vrednosti teh finančnih instrumentov. V tem primeru niso potrebni ločeni izračuni najboljše ocene in meje tveganja.
Vendar če je mogoče prihodnje denarne tokove, povezane z zavarovalnimi in pozavarovalnimi obveznostmi, zanesljivo oceniti z uporabo finančnih instrumentov, katerih tržna vrednost je neposredno vidna, se vrednost zavarovalno-tehničnih rezervacij določi na podlagi tržne vrednosti teh finančnih instrumentov, tudi ko natančna reprodukcija ni mogoča. V tem primeru niso potrebni ločeni izračuni najboljše ocene in meje tveganja. Utemeljene interpolacije in ekstrapolacije iz neposredno ugotovljivih tržnih vrednosti se lahko uporabljajo tudi za namene tega ocenjevanja.
Obrazložitev
Pomembno je, da se kot vodilo uporabi najboljša razpoložljiva tržna referenca (najbližja ekonomski tržni vrednosti).
Predlog spremembe
67
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 5 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Mera, uporabljena pri določitvi stroškov zagotavljanja tega zneska primernih lastnih sredstev (mera stroškov kapitala), je enaka za vse zavarovalnice in pozavarovalnice.
Mera, uporabljena pri določitvi stroškov zagotavljanja tega zneska primernih lastnih sredstev (mera stroškov kapitala), je enaka za vse zavarovalnice in pozavarovalnice ter se jih redno pregleduje, zato da odražajo razmere na trgu .
Obrazložitev
Ta ukrep se nanaša na stroške kapitala, ki ne pomeni nezavarovalnih tveganj, ne na celotne stroške kapitala v podjetju. Predlog spremembe je osredotočen na obveznosti, ki naj bi jih kril.
Predlog spremembe
68
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 5 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Uporabljena mera stroškov kapitala je enaka dodatni meri nad ustrezno netvegano obrestno mero, ki bi jo zavarovalnica ali pozavarovalnice , ki ima znesek primernih lastnih sredstev iz oddelka 3, ki je enakovreden zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, imela za takšna sredstva.
Uporabljena mera stroškov kapitala je enaka dodatni meri nad ustrezno netvegano obrestno mero, ki bi jo uporabila zavarovalnica ali pozavarovalnica , ki ima znesek primernih lastnih sredstev iz oddelka 3, enakovreden zahtevanemu solventnostnemu kapitalu, potrebnemu za podporo zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti v času trajanja teh obveznosti .
Obrazložitev
Ta ukrep se nanaša na stroške kapitala, ki ne pomeni nezavarovalnih tveganj, ne na celotne stroške kapitala v podjetju. Predlog spremembe je osredotočen na obveznosti, ki naj bi jih kril.
Predlog spremembe
69
Predlog direktive
Člen 80 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pri izračunu tehničnih rezervacij podjetja, ki ga je pozavaroval namenski pozavarovatelj, se sredstva in obveznosti namenskega pozavarovatelja obravnavajo kot sredstva in obveznosti pozavarovanega podjetja in ne smejo se izvesti nobene prilagoditve za čas med izterjavami in neposrednimi plačili ali pričakovano izgubo zaradi neplačila nasprotne stranke ob upoštevanju pogodbenih obveznosti namenskega pozavarovatelja do pozavarovanega podjetja.
Predlog spremembe
70
Predlog direktive
Člen 85 – odstavek 1 – točka (h)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(h) če je potrebno, poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih metod in statističnih tehnik iz točke (a) z naravo obsegom in zahtevnost tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice.
(h) če je potrebno, poenostavljene metode in tehnike za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij, da se zagotovi sorazmernost aktuarskih metod in statističnih tehnik iz točke (a) z naravo obsegom in zahtevnost tveganj, ki jih podpirajo zavarovalnice in pozavarovalnice , skupaj z lastnimi zavarovalnicami in pozavarovalnicami .
Obrazložitev
Za izračun tehničnih rezervacij lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic bi bilo treba uporabiti posebne poenostavljene metode. To je v skladu s splošnim pristopom za druge male ali srednje velike zavarovalnice in pozavarovalnice. V študiji QIS 4 bodo ugotovljeno, kakšne učinke bodo poenostavljene metode imele. Predlog spremembe direktive ponuja možnost za uporabo poenostavljenih metod, kjer je to primerno.
Predlog spremembe
71
Predlog direktive
Člen 90
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Presežek sredstev se šteje za nerazdeljen dobiček, ki se prenese na zavarovalce in upravičence v obliki prihodnjih diskrecijskih bonusov.
Če je dovoljeno po nacionalnem pravu, se realizirani dobički, ki se pojavijo kot presežek sredstev v zakonsko predpisanih letnih računovodskih izkazih, ne štejejo kot zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, če jih je mogoče uporabiti za kritje morebitnih izgub, ki lahko nastanejo in če niso na voljo za razdelitev zavarovalcem in upravičencem .
2. Če je dovoljeno po nacionalnem pravu in če ni bil na posamični osnovi prenesen na zavarovalce in upravičence ter ni na voljo za razdelitev zavarovalcem in upravičencem , se presežek sredstev ne šteje kot zavarovalne in pozavarovalne obveznosti, če izpolnjuje pogoje iz člena 94(1) . Za presežna sredstva veljajo omejitve iz člena 237(1).
Obrazložitev
Uvede se opredelitev presežka sredstev za namene te direktive ter za namene njegove uporabe za kritje izgub, ki se lahko pojavijo.
Predlog spremembe
72
Predlog direktive
Člen 96 – točka -1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-1) najmanj polovica prihodnjih terjatev, ki jih imajo lahko družbe za vzajemno zavarovanje ali družbe, ki delujejo po načelu vzajemnosti s spremenljivimi prispevki, do svojih članov s pozivom za dodatne prispevke v zadevnem finančnem letu, se razvrstijo v stopnjo 2;
Obrazložitev
V nekaterih državah so zavarovalniške skupine sestavljene tako, da pravna oseba upravlja skupino podjetij, povezanih z dolgotrajnimi finančnimi razmerji. Ta predlog spremembe pojasni, da bo polovica lastnih sredstev razvrščena v stopnjo 2.
Predlog spremembe
73
Predlog direktive
Člen 96 – točka 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) presežek sredstev, ki spada v člen 90 , se razvrsti v stopnjo 1;
(1) presežek sredstev, ki spada v člen 90(2) , se razvrsti v stopnjo 1;
Obrazložitev
Ker presežek sredstev ne zagotavlja popolnega nadomestila vseh izgub v vseh okoliščinah, se zdi nujno omejiti njegovo prepoznavanje za namene nadzora.
Predlog spremembe
74
Predlog direktive
Člen 96 – točka 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(3) kakršne koli prihodnje terjatve, ki jih imajo lahko družbe za zaščito in škodno zavarovanje do svojih članov s pozivom za dodatne prispevke v finančnem letu , se razvrstijo v stopnjo 2.
(3) kakršne koli prihodnje terjatve, ki jih imajo lahko družbe za vzajemno zavarovanje ali družbe, ki delujejo po načelu vzajemnosti s spremenljivimi prispevki, do svojih članov s pozivom za dodatne prispevke , ki zapadejo v naslednjih 12 mesecih , se razvrstijo v stopnjo 2.
Obrazložitev
Pojasniti je treba, da ima takšno podjetje lahko terjatve do svojih članov, ki jih je treba poravnati v naslednjem letu, zlasti če je datum ocene blizu koncu tekočega proračunskega leta.
Predlog spremembe
75
Predlog direktive
Člen 97
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija sprejme izvedbene ukrepe, ki določajo:
1. Komisija sprejme izvedbene ukrepe, ki določajo:
(a) če je treba zagotoviti splošno kakovost lastnih sredstev in medsektorsko usklajenost, razdelitev stopenj v podstopnje;
(b) merila, uporabljena za razvrstitev postavk lastnih sredstev v podstopnje iz točke (a) na podlagi značilnosti iz člena 93;
(c) seznam postavk lastnih sredstev za izpolnjevanje meril iz člena 94 in točke (b) tega odstavka , ki za vsako postavko lastnih sredstev vsebuje podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.
(a) seznam postavk lastnih sredstev, skupaj s tistimi iz člena 96 , za izpolnjevanje meril iz člena 94, ki za vsako postavko lastnih sredstev vsebuje podroben opis lastnosti, ki so določile njeno razvrstitev.
(d) metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz točke (c) .
(b) metode, ki jih bodo uporabili nadzorni organi pri odobritvi ocene in razvrstitve postavk lastnih sredstev, ki jih ne zajema seznam iz točke (a) .
Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive s tem, da jo dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom z nadzorom iz člena 304(3).
Ti ukrepi, ki so namenjeni spremembam nebistvenih elementov te direktive s tem, da jo dopolnjujejo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom z nadzorom iz člena 304(3).
2. Komisija redno pregleda in, če je primerno, posodobi seznam iz točke (c) odstavka 1 glede na razvoj trga.
2. Komisija redno pregleda in, če je primerno, posodobi seznam iz točke (a) odstavka 1 glede na razvoj trga.
Predlog spremembe
76
Predlog direktive
Člen 98
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kar zadeva zahtevani solventnostni kapital, imajo zneski postavk stopnje 2 in 3 naslednje omejitve:
črtano
(a) da se zagotovi, da je delež postavk stopnje 1 primernih lastnih sredstev večji od tretjine skupnih primernih lastnih sredstev, se primerni znesek stopnje 2 skupaj s primernim zneskom stopnje 3 omeji na dvakratni skupni znesek postavk stopnje 1;
(b) da se zagotovi, da je delež postavk stopnje 3 primernih lastnih sredstev manjši od tretjine skupnih primernih lastnih sredstev, se primerni znesek stopnje 3 omeji na polovico skupnega zneska stopnje 1 in primernega zneska postavk stopnje 2.
2. Kar zadeva zahtevani minimalni kapital, se znesek postavk primernih osnovnih lastnih sredstev za kritje zahtevanega minimalnega kapitala, ki so razvrščene v stopnjo 2, omeji na skupni znesek postavk stopnje 1, da se zagotovi, da je delež postavk stopnje 1 primernih osnovnih lastnih sredstev večji od polovice skupnih primernih osnovnih lastnih sredstev,
3. Če so bile uvedene podstopnje v skladu s točko (a) člena 97(1), se posebne omejitve uporabijo za znesek postavk lastnih sredstev v teh podstopnjah.
4. Primerni znesek lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala iz člena 100 je enak vsoti zneska stopnje 1, primernega zneska stopnje 2 in primernega zneska stopnje 3.
5. Primerni znesek osnovnih lastnih sredstev za kritje zahtevanega minimalnega kapitala iz člena 126 je enak vsoti zneska stopnje 1 in primernega zneska postavk osnovnih lastnih sredstev, razvrščenih v stopnjo 2.
Obrazložitev
Stopnje in omejitve so v določeni obliki zaželene, da se podjetjem prepreči neustrezna kapitalizacija s kapitalom slabe kakovosti. Kljub temu so meje primernosti, kot so predvidene v členu 98, pretirane, samovoljne in ne temeljijo na ekonomski logiki. Presežek sredstev se v skladu s členom 90 (odstavek 2) lahko uporabi samo za kritje izgub v primeru kršitve zahtevanega solventnostnega kapitala podjetja, vendar ne v primeru kršitve zahtevanega minimalnega kapitala, ne glede na razvrstitev v stopnje.
Predlog spremembe
77
Predlog direktive
Člen 99 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če so bile uvedene podstopnje, sprejme Komisija izvedbene ukrepe, s katerimi določi posebne omejitve, ki veljajo za podstopnje .
Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, ki omejujejo kapital stopnje 2 in stopnje 3 do zneskov, ki se lahko prikažejo kot nujni pri zagotavljanju ustrezne ravni varstva za zavarovalce .
Obrazložitev
Kot je podrobneje pojasnjeno v predlogu spremembe k členu 98, je dodatne omejitve glede lastnih sredstev, ki jih je mogoče uporabiti za minimalni zahtevani kapital in zahtevani solventnostni kapital, mogoče opredeliti v izvedbenih ukrepih na stopnji 2. Če se določi omejitve za kapital stopnje 2, je treba pri tem upoštevati cilj člena 98. Podstopnje niso potrebne.
Predlog spremembe
78
Predlog direktive
Člen 104 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Kjer je primerno, se pri oblikovanju posameznega modula tveganja upoštevajo učinki razpršenosti.
Kjer je primerno, se pri oblikovanju posameznega modula tveganja upoštevajo učinki razpršenosti ali specializacije .
Obrazložitev
Poleg razpršenosti je treba upoštevati tudi učinke specializacije.
Predlog spremembe
79
Predlog direktive
Člen 105 – odstavek 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6a. Sredstva in obveznosti pozavarovatelja se obravnavajo kot sredstva in obveznosti zavarovanega podjetja, zato da pri ocenjevanju solventnosti zavarovanega podjetja ne pride do prilagoditve za tveganje neplačila nasprotne stranke ali koncentracijo tržnega tveganja v smislu pogodbenih obveznosti pozavarovatelja do zavarovanega podjetja. Tveganja iz člena 101(4), ki vplivajo na pozavarovatelja, pa se upoštevajo pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala zavarovanega podjetja.
Predlog spremembe
80
Predlog direktive
Člen 107 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prilagoditev iz točke (c) odstavka 1 člena 103 zaradi pokritja izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij in odloženih davkov upošteva možno nadomestilo nepričakovanih izgub s hkratnim zmanjšanjem zavarovalno-tehničnih rezervacij in odloženih davkov.
Prilagoditev iz točke odstavka 1 člena (c) 103 zaradi pokritja izgub zavarovalno-tehničnih rezervacij in odloženih davkov upošteva možno nadomestilo nepričakovanih izgub z zmanjšanjem zavarovalno-tehničnih rezervacij ali odloženih davkov oziroma kombinacijo obojega, razen če so opredeljeni kot presežek sredstev v skladu s členom 90(2) .
Obrazložitev
Uskladitev s spremembami člena 90.
Predlog spremembe
81
Predlog direktive
Člen 108 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko uporabijo poenostavljen izračun za posamezen podmodul ali modul tveganja, če to utemeljuje narava, obseg ali zahtevnost tveganj, s katerimi se soočajo, in če bi bilo nesorazmerno zahtevati od vseh zavarovalnic in pozavarovalnic, da uporabijo standardizirani izračun.
Zavarovalnice in pozavarovalnice lahko uporabijo poenostavljen izračun za posamezen podmodul ali modul tveganja, če to utemeljuje narava, obseg , zahtevnost ali specializacija tveganj, s katerimi se soočajo, in če bi bilo nesorazmerno zahtevati od vseh zavarovalnic in pozavarovalnic, da uporabijo standardizirani izračun.
Obrazložitev
Upoštevati je treba tudi učinke specializacije.
Predlog spremembe
82
Predlog direktive
Člen 109 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) korelacijske parametre;
(c) korelacijske parametre in postopke za njihovo posodabljanje ;
Obrazložitev
Nedavna finančna kriza je pokazala, da se lahko pojavi potreba po hitri prilagoditvi korelacijskih parametrov.
Predlog spremembe
83
Predlog direktive
Člen 109 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka (j a) (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
( ja) poenostavljene izračune, namenjene specifičnim podmodulom in modulom tveganja, kot tudi merila, ki jih morajo lastne zavarovalnice in pozavarovalnice izpolnjevati, da lahko uporabijo takšno poenostavitev, kot določa člen 108.
Obrazložitev
Za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic bi bilo treba uporabiti posebne poenostavljene metode. To je v skladu s splošnim pristopom za druge male ali srednje velike zavarovalnice in pozavarovalnice. V študiji QIS 4 bodo ugotovljeno, kakšne učinke bodo poenostavljene metode imele. Predlog spremembe direktive ponuja možnost za uporabo poenostavljenih metod, kjer je to primerno.
Predlog spremembe
84
Predlog direktive
Člen 110 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Nadzorni organi vlogo odobrijo le, če so prepričani, da so sistemi za spremljanje in obvladovanje tveganj zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice ustrezni in zlasti, da notranji model izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.
5. Nadzorni organi vlogo odobrijo le, če so prepričani, da so sistemi za ugotavljanje, merjenje, spremljanje , obvladovanje in poročanje o tveganjih zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice ustrezni in zlasti, da notranji model izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.
Obrazložitev
Da se omogoči spremljanje, upravljanje in poročanje o tveganjih, jih je treba najprej ugotoviti in izmeriti.
Predlog spremembe
85
Predlog direktive
Člen 110 – odstavek 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
7. Zavarovalnice in pozavarovalnice nadzornim organom zagotovijo izračun zahtevanega solventnostnega kapitala, določenega v skladu s standardno formulo iz pododdelka 2, za obdobje dveh let po prejemu odobritve s strani nadzornih organov za uporabo notranjega modela
7. Od zavarovalnic in pozavarovalnic se lahko zahteva, da nadzornim organom zagotovijo izračun zahtevanega solventnostnega kapitala, določenega v skladu s standardno formulo iz pododdelka 2, za obdobje do dveh let po prejemu odobritve s strani nadzornih organov za uporabo notranjega modela
Obrazložitev
Da se bo mogoče izogniti vzporednim izračunom zahtevanega solventnostnega kapitala, se lahko uporabi standardni pristop in notranji model. Nadzorniki bi morali imeti pooblastila, da to zahtevajo, vendar ne bi smeli biti prisiljeni, da ta pooblastila uporabijo. Bolj stvarno bi bilo, da bi lahko nadzorniki sami odločali, ali bodo zahtevali vzporedno poročanje.
Predlog spremembe
86
Predlog direktive
Člen 111 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Pri oceni vloge za uporabo delnega notranjega modela, ki pokriva le nekatere podmodule specifičnega modula tveganja ali nekatere poslovne enote zavarovalnice ali pozavarovalnice glede na specifični modul tveganja ali dele obeh, lahko nadzorni organi od zadevnih zavarovalnic in pozavarovalnic zahtevajo, da predložijo realni prehodni načrt za razširitev področja uporabe modela.
črtano
Prehodni načrt določa način, na katerega nameravajo zavarovalnice in pozavarovalnice razširiti področje uporabe modela na druge podmodule ali poslovne enote, da zagotovijo, da model pokriva prevladujoči del njihovih zavarovalnih poslov glede na ta specifični modul tveganja.
Obrazložitev
Za mnoga podjetja je delni model, uporabljen v kombinaciji s standardnim pristopom, stroškovno učinkovitejša rešitev kakor poln notranji model, saj sredstva osredotoča na največja tveganja. Ta možnost je še posebej pomembna v zvezi s sorazmerno obravnavo malih in srednje velikih zavarovalnic.
Predlog spremembe
87
Predlog direktive
Člen 117
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če zahtevani solventnostni kapital ni ustrezno računati v skladu s standardno formulo iz pododdelka 2, ker profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, lahko nadzorni organ s sklepom, v katerem navede razloge, od zadevnih podjetij zahteva, da uporabijo notranji model za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala ali njegove ustrezne module tveganja.
Če zahtevani solventnostni kapital ni ustrezno računati v skladu s standardno formulo iz pododdelka 2, ker profil tveganja zavarovalnice ali pozavarovalnice močno odstopa od predpostavk, ki so bile osnova za zahtevani solventnostni kapital, lahko nadzorni organ v izjemnih okoliščinah s sklepom, v katerem navede razloge, od zadevnih podjetij zahteva, da uporabijo notranji model za izračun zahtevanega solventnostnega kapitala ali njegove ustrezne module tveganja.
Obrazložitev
Nadzorniki naj bi pooblastilo, da od podjetij zahtevajo, naj razvijejo notranji model, kadar njihov profil tveganja močno odstopa od predpostavk, na katerih temelji standardna formula, uporabili samo v izjemnih primerih, kot določa člen 37.
Predlog spremembe
88
Predlog direktive
Člen 119 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Metode, uporabljene za izračun napovedi v obliki verjetnostne porazdelitve, temeljijo na ustreznih aktuarskih in statističnih tehnikah in so skladne z metodami, uporabljenimi za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.
2. Metode, uporabljene za izračun napovedi v obliki verjetnostne porazdelitve, temeljijo na ustreznih , veljavnih in relevantnih aktuarskih in statističnih tehnikah in so skladne z metodami, uporabljenimi za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.
Obrazložitev
Beseda ustreznost ne zadošča, saj se v členu 83 pojavljata še veljavnost in relevantnost.
Predlog spremembe
89
Predlog direktive
Člen 119 – odstavek 3 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Podatki, uporabljeni za notranji model, so natančni, popolni in ustrezni .
3. Podatki, uporabljeni za notranji model, so ustrezno in dovolj natančni in izčrpni, da upravičijo zanesljivost, ki se jim pripiše .
Obrazložitev
Zahteva, da morajo biti podatki popolni, bi lahko povzročila velike ovire pri notranjih modelih, zato je treba namesto tega opredeliti standarde za podatke, ki se v teh modelih uporabijo.
Predlog spremembe
90
Predlog direktive
Člen 127
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Zahtevani minimalni kapital se izračuna v skladu z naslednjimi načeli:
1. Zahtevani minimalni kapital se izračuna v skladu z naslednjimi načeli:
(a) izračuna se na jasen in preprost način in tako da se zagotovi možnost revizije izračuna;
(a) izračuna se na jasen in preprost način in tako , da se zagotovi možnost revizije izračuna;
(b) zahtevani minimalni kapital ustreza znesku primernih osnovnih lastnih sredstev, pod katerim so zavarovalci in upravičenci izpostavljeni nesprejemljivi stopnji tveganja, če bi bilo zavarovalnicam in pozavarovalnicam dovoljeno, da nadaljujejo svoje poslovanje;
(b) ustreza znesku primernih osnovnih lastnih sredstev, pod katerim so zavarovalci in upravičenci izpostavljeni nesprejemljivi stopnji tveganja, če bi bilo zavarovalnicam in pozavarovalnicam dovoljeno, da nadaljujejo svoje poslovanje;
(ba) izračuna se kot linearna funkcija niza ali podniza naslednjih spremenljivk: zavarovalno-tehnične rezervacije podjetja, obračunane zavarovalne premije, tvegani kapital, odloženi davki in stroški upravljanja. Uporabljene spremenljivke se izmerijo brez pozavarovanja;
(c) raven zahtevanega minimalnega kapitala se kalibrira na tvegano vrednost osnovnih lastnih sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice s stopnjo zaupanja od 80 % do 90 % za obdobje enega leta;
(c) odvisen je od najnižje ali najvišje vrednosti, izračunane kot odstotek zahtevanega solventnostnega kapitala, ki se kalibrira glede na tvegano vrednost osnovnih lastnih sredstev zavarovalnice ali pozavarovalnice s povprečno stopnjo zaupanja od 80 % do 90 % za obdobje enega leta;
(d) ima absolutni prag 1.000.000 EUR za zavarovalnice in pozavarovalnice za neživljenjsko zavarovanje ter 2.000.000 EUR za življenjske zavarovalnice.
(d) ima absolutni prag :
(i) 2.200.000 EUR za zavarovalnice za neživljenjsko zavarovanje , vključno z zavarovalnicami za zavarovanje lastnih tveganj, razen v primeru kritja vseh ali nekaterih tveganj, vključenih v eno od vrst od 10 do 15 točke A priloge I, ko ta znesek ne sme biti manjši od 3.200.000 EUR ;
(ii) 3.200.000 EUR za življenjske zavarovalnice , vključno z lastnimi zavarovalnicami;
(iii) 3.000.000 EUR za pozavarovalnice, razen za pozavarovalnice za zavarovanje lastnih tveganj, ko zahtevani minimalni kapital ne sme biti manjši od 1.200.000 EUR;
(iv) vsota zneskov iz točk (i) in (ii) za zavarovalnice iz člena 72(2) in (5);
(da) je popolnoma usklajen s pristopom na osnovi tveganja zahtevanega solventnostnega kapitala, da se omogoči postopno povečanje nadzornega posredovanja;
1a. Brez poseganja v točko (d) odstavka 1 zahtevani minimalni kapital ne sme biti nižji od 25 % ali višji od 45 % zahtevanega solventnostnega kapitala podjetja, izračunanega v skladu s pododdelkom 2 oziroma 3 oddelka 4 poglavja VI, vključno z morebitnim kapitalskim dodatkom, zahtevanim v skladu s členom 37.
2. Zavarovalnice in pozavarovalnice izračunajo zahtevani minimalni kapital najmanj četrtletno in rezultate tega izračuna sporočijo nadzornim organom.
2. Zavarovalnice in pozavarovalnice izračunajo zahtevani minimalni kapital najmanj četrtletno in rezultate tega izračuna sporočijo nadzornim organom.
2a. Komisija Evropskemu parlamentu in odboru CEIOPS pet let po datumu iz člena 310(1) predloži poročilo o pravilih držav članic in praksi nadzornih organov, sprejetih v skladu z odstavki 1, 1a in 2. Poročilo obravnava zlasti uporabo in raven najnižje ali najvišje vrednosti iz odstavka 1a ter morebitne težave, ki jih imajo nadzorni organi in podjetja pri izvajanju tega člena.
Obrazložitev
Obstoječa direktiva o pozavarovanju priznava posebno strukturo tveganja lastnih zavarovalnic in pozavarovalnic ter predvideva, da matične države članice zaradi posebne narave teh podjetij sprejmejo predpise, po katerih zahtevani zajamčeni kapital za te zavarovalnice ne presega enega milijona evrov. Razlogi, zaradi katerih so države članice pred nekaj leti sprejele posebno ureditev za lastne zavarovalnice in pozavarovalnice v direktivi o pozavarovanju, veljajo še danes.
Predlog spremembe
91
Predlog direktive
Člen 130 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Glede na celotni portfelj sredstev zavarovalnice in pozavarovalnice vlagajo le v sredstva in instrumente, katerih tveganje lahko zadevno podjetje spremlja, upravlja in nadzira.
2. Glede na celotni portfelj sredstev zavarovalnice in pozavarovalnice vlagajo le v sredstva in instrumente, katerih tveganje lahko zadevno podjetje opredeli, meri, spremlja, upravlja , nadzira in o njem poroča .
Obrazložitev
Da se omogoči spremljanje, upravljanje in poročanje o tveganjih, jih je treba najprej ugotoviti in izmeriti.
Predlog spremembe
92
Predlog direktive
Člen 130 – odstavek 2 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Sredstva za kritje zavarovalno-tehničnih rezervacij se prav tako vlagajo na način, ki ustreza naravi in trajanju zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti. Ta sredstva se vlagajo v interesu zavarovalcev in upravičencev.
Sredstva za kritje zavarovalno-tehničnih rezervacij se prav tako vlagajo na način, ki ustreza naravi in trajanju zavarovalnih in pozavarovalnih obveznosti. Ta sredstva se vlagajo za splošno dobro zavarovalcev in upravičencev, ob upoštevanju vseh popolno razkritih političnih ciljev, na primer etičnih in okoljskih naložb .
Obrazložitev
Tveganja ni mogoče nadzirati, mogoče pa ga je obvladovati in s tem blažiti njegove učinke. Interes je težko opredeliti. Gre za to, da so naložbe v splošno korist zavarovalcev in upravičencev, treba pa jim je omogočiti, da se sami odločijo za posamezne naložbe.
Predlog spremembe
93
Predlog direktive
Člen 131 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prvi pododstavek ne posega v zahteve, ki jih lahko ob upoštevanju malih vlagateljev določijo nadzorni organi držav članic v zvezi s premoženjem ali referenčnimi vrednostmi, na katere so lahko vezane ugodnosti iz zavarovalnih polic, če naložbeno tveganje nosi zavarovalec.
Obrazložitev
Gre za zaščito potrošnikov. Danes lahko nadzorni organi v okviru konsolidirane različice direktive o življenjskem zavarovanju določijo pravila o tem, kakšno premoženje se lahko naveže na zavarovalne pogodbe, ki so vezane na enoto (proizvodi, podobni KNPVPVP). Pomembno je ohraniti to povezavo, da se onemogočijo medsektorske posledice, kjer na primer za KNPVPVP glede vprašanja, na kakšno premoženje se lahko nanašajo enote, veljajo strožja pravila kot za naložbene sheme, ki niso KNPVPVP.
Predlog spremembe
94
Predlog direktive
Člen 132 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Glede zavarovalnih tveganj, ki se nahajajo v Skupnosti, države članice zagotovijo , da se sredstva za kritje zavarovalno-tehničnih rezervacij, povezanih s temi tveganji, nahajajo znotraj Skupnosti . Države članice ne zahtevajo, da zavarovalnice lokalizirajo ta sredstva v določenih državah članicah.
1. Glede zavarovalnih tveganj, ki se nahajajo v Skupnosti, države članice ne zahtevajo , da se sredstva za kritje zavarovalno-tehničnih rezervacij, povezanih s temi tveganji, nahajajo znotraj Skupnosti ali v določenih državah članicah.
Vendar kar zadeva izterljive zneske iz zavarovalnih pogodb proti podjetjem, ki so pridobila dovoljenje v skladu s to direktivo ali ki imajo sedež v tretji državi, katere režim solventnosti se šteje za enakovrednega v skladu s členom 170, države članice ne zahtevajo lokalizacije sredstev, ki pokrivajo te izterljive zneske, znotraj Skupnosti.
Kar zadeva izterljive zneske iz zavarovalnih pogodb proti podjetjem, ki so pridobila dovoljenje v skladu s to direktivo ali ki imajo sedež v tretji državi, katere režim solventnosti se šteje za enakovrednega v skladu s členom 170, države članice prav tako ne zahtevajo lokalizacije sredstev, ki pokrivajo te izterljive zneske, znotraj Skupnosti.
Zahteva glede lokalizacije sredstev, iz prvega odstavka ne pomeni, da obstaja zahteva po deponiranju premičnin ali po tem, da se za nepremičnine predpišejo strožji ukrepi, kot je na primer vpis hipotek. Sredstva, ki jih predstavljajo terjatve do dolžnikov, se štejejo, kakor da se nahajajo v državi članici, v kateri so unovčljiva.
Obrazložitev
Zahteva po lokalizaciji sredstev v EU je v nasprotju z načelom o preudarni realizaciji naložb in lahko v težavnih obdobjih škoduje interesom zavarovalcev. Ker se zaradi tega lahko poveča izpostavljanje tveganju, se to upošteva pri zahtevanem solventnostnem kapitalu.
Predlog spremembe
95
Predlog direktive
Člen 136
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice obvestijo nadzorne organe takoj, ko ugotovijo, da zahtevani solventnostni kapital ni več upoštevan, ali če obstaja tveganje neskladnosti v naslednjih treh mesecih.
1. Zavarovalnice in pozavarovalnice nemudoma obvestijo nadzorne organe, ko ugotovijo, da zahtevani solventnostni kapital ni več upoštevan, ali če obstaja tveganje neskladnosti v naslednjih treh mesecih.
2. V dveh mesecih od ugotovitve neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži nadzornemu organu v odobritev realni sanacijski načrt.
2. V dveh mesecih od ugotovitve znatne neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom zadevna zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži nadzornemu organu v odobritev realni sanacijski načrt.
3. Nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme potrebne ukrepe, da v šestih mesecih od ugotovitve neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom ponovno vzpostavi raven primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali da zmanjša svoj profil tveganj, da zagotovi skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
3. Nadzorni organ od zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice zahteva, da sprejme potrebne ukrepe, da v šestih mesecih od ugotovitve znatne neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom ponovno vzpostavi raven primernih lastnih sredstev za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala ali da zmanjša svoj profil tveganj, da zagotovi skladnost z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Nadzorni organ lahko to obdobje podaljša za tri mesece, če je ustrezno.
Nadzorni organ lahko to obdobje podaljša za tri mesece, če je ustrezno.
3a. Nadzorni organi lahko obdobje iz drugega pododstavka trikrat podaljšajo za tri mesece, da zahteva, naj podjetja v devetih mesecih po ugotovitvi neskladnosti zberejo zahtevani solventnostni kapital, ne bi povzročila procikličnih učinkov in destabilizacije finančnih trgov.
4. Če nazorni organ meni, da se bo finančno stanje zadevnega podjetja še naprej slabšalo, v izjemnih okoliščinah lahko tudi omeji ali prepove prosto razpolaganje s sredstvi tega podjetja . Nadzorni organ obvesti nadzorne organe držav članic gostiteljic o vseh sprejetih ukrepih. Ti organi na zahtevo nadzornega organa matične države članice sprejmejo enake ukrepe. Nadzorni organ matične države članice določi sredstva, ki jih bodo takšni ukrepi zajemali.
4. Za podaljšanje obdobij iz odstavka 3 morata biti izpolnjena najmanj ta pogoja:
(a) nadzornemu organu je treba vsake tri mesece predložiti poročilo o napredku in
(b) v treh mesecih pred predlaganim podaljšanjem mora biti doseženo znatno izboljšanje skladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom.
Obrazložitev
Predlog spremembe predvideva izvedbene ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo pooblastila in ukrepi nadzornih organov sorazmerni z izpostavljenostjo tveganjem, da se zaščiti zavarovalce in upravičence, zavarovane pri zadevnih zavarovalnicah.
Predlog spremembe
96
Predlog direktive
Člen 139 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Ti ukrepi upoštevajo stopnjo in trajanje slabšanja solventnega položaja zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice.
Ti ukrepi upoštevajo stopnjo in trajanje slabšanja solventnega položaja zadevne zavarovalnice ali pozavarovalnice in so sorazmerni s tveganjem za zaščito zavarovalcev in upravičencev .
Obrazložitev
Predlog spremembe nadzornikom daje pooblastila, da sprejmejo vse potrebne ukrepe za varovanje interesov zavarovalcev. Ta neomejena pooblastila so preveč nejasna in neopredeljena. Temeljiti bi morala na načelih, biti sorazmerna in postopna, v skladu s stopnjo kršitve kapitalske zahteve. Upoštevati bi morala, v kolikšni meri se utegne kapitalski položaj podjetja v prihodnosti poslabšati, pa tudi ukrepe za omilitev učinkov, ki jih je podjetje sprejelo ali jih namerava sprejeti v bližnji prihodnosti.
Predlog spremembe
97
Predlog direktive
Člen 141 – pododstavek -1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija sprejme izvedbene ukrepe, ki določajo pogoje za posredovanje v oblikah iz člena 136(3) in (4) ter pojasnjujejo izvajanje načel iz člena 139.
Obrazložitev
Bistvenega pomena je, da direktiva, kolikor je mogoče, uskladi postopke in prakso evropskih nadzornikov, da se prepreči, da bi bili posamezni subjekti v različnih državah članicah obravnavani drugače. Zato se predlaga, da Komisija v okviru razvojnih ukrepov (stopnja 2 po Lamfalussyju) pripravi usklajena splošna načela, ki jih morajo nacionalni nadzorniki upoštevati.
Predlog spremembe
98
Predlog direktive
Člen 164 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4a. Za te namene velja, da izterljivi zneski iz pozavarovalnih pogodb ostanejo v državah članicah, kjer se dejavnosti izvajajo, če gre za izterljive zneske iz pozavarovalnih pogodb za:
(a) zavarovalnice s pridobljenim dovoljenjem v skladu s to direktivo;
(b) namenske pozavarovatelje ali
(c) zavarovalnice, ki imajo sedež v tretji državi, katere režim solventnosti se šteje za enakovrednega v skladu s členom 170.
Predlog spremembe
99
Predlog direktive
Člen 170 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 304(2) sprejema sklepe o tem, ali je režim solventnosti tretje države, uporabljen za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz te direktive .
1. Komisija lahko sprejema sklepe o tem, ali je režim solventnosti tretje države, uporabljen za dejavnosti pozavarovanja podjetij, ki imajo sedež v tej tretji državi, enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I .
Ti sklepi se redno pregledujejo.
Ti sklepi , katerih namen je sprememba nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3). Redno se pregledujejo , da se upoštevajo vse spremembe režima solventnosti iz poglavja VI naslova I in režima solventnosti v zadevni tretji državi .
Obrazložitev
Sklep o enakovrednosti standardov tretje države je politična odločitev, pri kateri se sozakonodajalci obravnavajo enakovredno. Zaradi tega postane svetovalni postopek, ki ga predvideva odstavek 2 člena 304, zastarel.
Predlog spremembe
100
Predlog direktive
Člen 170 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Odločitev iz odstavka 1 lahko začne veljati šele po tem, ko zadevna tretja država režim solventnosti iz te direktive prizna kot enakovrednega svojemu (medsebojno priznavanje).
Obrazložitev
Ta odstavek je potreben zaradi ocene enakovrednosti v členih 263 in 170. Zlasti na področju priznavanja nadzornih sistemov za pozavarovalnice z različnimi pravnimi sistemi že več let potekajo pogajanja o standardizaciji. EU ne bi smela priznati sistemov jamstva drugih držav brez dodatnih zahtev.
Predlog spremembe
101
Predlog direktive
Člen 183 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Poleg tega se priskrbijo posebne informacije za pravilno razumevanje tveganj v pogodbi, ki jih zavarovalec prevzame.
Obrazložitev
Namen predloga spremembe je dopolniti določbe v predlogu Komisije, kar zadeva varstvo zavarovalcev in informacije, skupaj s členoma 180 in 181.
Predlog spremembe
102
Predlog direktive
Člen 183 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 183a
Informacije za zavarovalce: presežek sredstev
Poleg informacij iz člena 183 mora biti zaradi zahtev o solventnosti zavarovalec pred sklenitvijo pogodbe o življenjskem zavarovanju obveščen o uporabi presežka sredstev iz člena 90(2).
Obrazložitev
O uporabi skupnih realiziranih dobičkov, namenjenih za vse kršitve standardnih kapitalskih zahtev, bi morali obvestiti zavarovalce v okviru informacij, ki se posredujejo pred podpisom pogodbe. Da je to pomembno, je potrdila tudi preiskava v primeru zavarovalnice Equitable Life.
Predlog spremembe
103
Predlog direktive
Člen 208 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice zagotovijo, da so zavarovalnice in pozavarovalnice, ki sklepajo pogodbe končnega pozavarovanja ali izvajajo dejavnosti končnega pozavarovanja, sposobne ustrezno spremljati, upravljati in nadzorovati nevarnosti, ki izhajajo iz teh pogodb ali poslov, ter poročati o njih.
1. Države članice zagotovijo, da so zavarovalnice in pozavarovalnice, ki sklepajo pogodbe končnega pozavarovanja ali izvajajo dejavnosti končnega pozavarovanja, sposobne ustrezno opredeliti, meriti, spremljati, upravljati in nadzorovati nevarnosti, ki izhajajo iz teh pogodb ali poslov, ter poročati o njih.
Obrazložitev
Tveganje je treba najprej opredeliti, šele nato ga je mogoče meriti. Odbor CEIOPS je v prvem mnenju v zvezi s tem priporočil pet dejavnosti: odkrivanje, merjenje, spremljanje, upravljanje in poročanje..
Predlog spremembe
104
Predlog direktive
Člen 210 – odstavek 1 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) „skupina“ pomeni skupino podjetij , ki jo sestavljajo udeleženo podjetje, njegova hčerinska podjetja in subjekti, v katerih so udeleženo podjetje ali njegova hčerinska podjetja udeleženi, pa tudi podjetja, ki so med seboj povezana na način, ki ga določa člen 12(1) Direktive 83/349/EGS;
(c) „skupina“ pomeni skupino podjetij :
(i) ki jo sestavljajo udeleženo podjetje, njegova hčerinska podjetja in subjekti, v katerih so udeleženo podjetje ali njegova hčerinska podjetja udeleženi, pa tudi podjetja, ki so med seboj povezana na način, ki ga določa člen 12(1) Direktive 83/349/EGS; ali
(ii) ki temelji na pogodbenem razmerju ali drugem dejanskem priznanju močnih in trajnih finančnih povezav med temi podjetji in ki lahko vsebuje vzajemna podjetja oziroma podjetja, ki delujejo po načelu vzajemnosti, pod pogojem, da:
– osrednja uprava učinkovito izvaja prevladujoč vpliv pri odločitvah, tudi finančnih, vseh podjetij v skupini; in
– je za vzpostavitev ali razpustitev takšnega finančnega razmerja za namene tega naslova potrebna predhodna odobritev nadzornika skupine.
Podjetje, ki opravlja naloge osrednje uprave, velja za udeleženo podjetje ali matično podjetje, kjer je to ustrezno, vsa preostala podjetja pa veljajo za povezana podjetja ali hčerinska podjetja, kjer je to ustrezno;
Obrazložitev
Pooblastila in naloge nadzornika skupine so v besedilu Komisije omejene na skupine, ki jih sestavljajo matična in hčerinska podjetja. Podobna situacija pa obstaja tudi v zavarovalnih skupinah in skupinah (holdingih), ki poleg zavarovalništva opravljajo še druge dejavnosti, temelječih na pogodbenih razmerjih. Nadzor skupine bi moral biti namenjen tudi njim.
Predlog spremembe
105
Predlog direktive
Člen 210 – odstavek 1 – točka (d a) (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(da) „kolegij nadzornikov“ pomeni stalno, vendar prilagodljivo sestavo za sodelovanje in usklajevanje med nadzornimi organi zadevnih držav članic;
Obrazložitev
Da bo mogoče kolegij nadzornikov uvesti kot pravno zahtevo pri čezmejnem nadzoru zavarovalniških skupin, je treba v okvirno direktivo vključiti to opredelitev.
Predlog spremembe
106
Predlog direktive
Člen 212 – odstavek 2 – pododstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če nadzornik skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice ne vključi v nadzor skupine na podlagi enega od primerov iz točk (b) in (c) prvega pododstavka, lahko nadzorni organi države članice, kjer se to podjetje nahaja, prosijo podjetje, ki je na čelu skupine, za podatke, ki lahko poenostavijo njihov nadzor nad zadevno zavarovalnico ali pozavarovalnico.
Če nadzornik skupine meni, da zavarovalnica ali pozavarovalnica ne sme biti vključena v nadzor skupine na podlagi enega od primerov iz točk (b) in (c) prvega pododstavka, se pred sprejetjem odločitve posvetuje z nadzornim organom države članice, kjer se to podjetje nahaja . Nadzorni organi države članice, kjer se to podjetje nahaja, lahko prosijo podjetje, ki je na čelu skupine, za podatke, ki lahko poenostavijo njihov nadzor nad zadevno zavarovalnico ali pozavarovalnico.
Obrazložitev
Mehanizem pomoči skupine temelji na medsebojnem zaupanju. Kljub temu je treba okrepiti sodelovanje nadzornih organov, pri katerih ne gre za nadzornika skupine. Vsi sodelujoči nadzorniki morajo imeti možnost oceniti stanje na podlagi enake količine podatkov. Če nadzorniki ne dosežejo soglasja, pride v poštev strokovno mnenje tretje stranke, ki zastopa neodvisno stališče. S tem se odpravijo težave z agencijami / upravljanjem, do katerih je prihajalo pri prvotnem predlogu.
Predlog spremembe
107
Predlog direktive
Člen 220 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Brez poseganja v odstavek 1 se lahko naslednje upošteva pri izračunu le, če izpolnjuje pogoje za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala zadevnega povezanega podjetja:
2. Brez poseganja v odstavek 1 se lahko vpisan, vendar ne v celoti vplačan kapital zavarovalnice ali pozavarovalnice, povezane z udeleženo zavarovalnico ali pozavarovalnico, za katero se izračunava solventnost skupine, upošteva pri izračunu le, če izpolnjuje pogoje za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala zadevnega povezanega podjetja.
(a) rezerve iz dobička in prihodnji dobički, ki nastajajo v povezani življenjski zavarovalnici ali pozavarovalnici udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava solventnost skupine;
(b) vpisan, vendar ne v celoti vplačan kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava solventnost skupine.
(c) vpisan, vendar nevplačan kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki predstavlja možno obveznost druge povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice iste udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice.
Obrazložitev
Rezerve iz dobička in prihodnji dobički so računovodski pojmi, ki niso v skladu z načeli o realnem vrednotenju, ki v skladu s to direktivo veljajo za podjetja. Zato jih je treba črtati.
Predlog spremembe
108
Predlog direktive
Člen 220 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Če nadzorni organi menijo, da nekatera lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za zahtevani solventnostni kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, razen tiste iz odstavka 2, ne morejo biti dejansko na razpolago za pokrivanje zahtevanega solventnostnega kapitala udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava solventnost skupine, se lahko ta sredstva vključijo v izračun le, če izpolnjujejo pogoje za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala povezanega podjetja.
3. Če nekatera lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za zahtevani solventnostni kapital povezane zavarovalnice ali pozavarovalnice, razen tiste iz odstavka 2, ne morejo biti dejansko na razpolago za pokrivanje zahtevanega solventnostnega kapitala udeležene zavarovalnice ali pozavarovalnice, za katero se izračunava solventnost skupine, se lahko ta sredstva vključijo v izračun le, če izpolnjujejo pogoje za kritje zahtevanega solventnostnega kapitala povezanega podjetja.
Predlog spremembe
109
Predlog direktive
Člen 225 – odstavek 1 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Pri izračunavanju solventnosti skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici tretje države, se ta zavarovalnica ali pozavarovalnica tretje države samo za namene izračuna obravnava kot povezana zavarovalnica ali pozavarovalnica.
1. Pri izračunavanju solventnosti skupine zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je udeleženo podjetje v zavarovalnici ali pozavarovalnici tretje države, v skladu s členom 231 se ta zavarovalnica ali pozavarovalnica tretje države samo za namene izračuna obravnava kot povezana zavarovalnica ali pozavarovalnica.
Obrazložitev
Po mnenju Komisije 1 direktiva omogoča, da se pri izračunu konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala učinek diverzifikacije upošteva za celotno skupino, ne samo znotraj EU. Po drugi strani pa metoda odštevanja in seštevanja pri izračunu zahtevanega solventnostnega kapitala zahteva, da je tretja država enakovredna, preden je mogoče upoštevati učinke razpršitve. Ta predlog spremembe razlikuje med dvema metodama izračuna in pojasnjuje, da bi izračunu konsolidiranega kapitala ni mogoče določiti poljubnih meja za koristi razpršitve.
1 Pismo Jorgena Holmquista, generalnega direktorja GD za notranji trg, Thomasu Steffenu, predsedniku CEIOPS-a, z dne 23. januarja 2008
Predlog spremembe
110
Predlog direktive
Člen 225 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Nadzornik skupine se pred sklepom glede enakovrednosti posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine .
Nadzornik skupine se pri tem posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in odborom CEIOPS .
Obrazložitev
Odstavek 2 navaja, da nadzornik skupine odloča o enakovrednosti, medtem ko je v odstavku 3 ta pristojnost podeljena Komisiji. Odstavek 2 je treba spremeniti, saj je treba pojasniti, da je za to pristojna Komisija.
Predlog spremembe
111
Predlog direktive
Člen 225 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Komisija po posvetovanju z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine in v skladu s postopkom iz člena 304(2) sprejme sklep o tem, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I.
3. Komisija lahko sprejme sklep o tem, ali je režim solventnosti v tretji državi enakovreden tistemu iz poglavja VI naslova I , pri tem pa upošteva načelo vzajemnega priznanja .
Ti sklepi se redno pregledujejo, da se upoštevajo morebitne spremembe režima solventnosti iz poglavja VI naslova I in režima solventnosti v tretji državi.
Ti sklepi , katerih namen je sprememba nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3) in se redno pregledujejo, da se upoštevajo morebitne spremembe režima solventnosti iz poglavja VI naslova I in režima solventnosti v tretji državi.
Obrazložitev
Sklep o enakovrednosti standardov tretje države je politična odločitev, pri kateri se sozakonodajalci obravnavajo enakovredno. Zaradi tega postane svetovalni postopek, ki ga predvideva odstavek 2 člena 304, zastarel.
Predlog spremembe
112
Predlog direktive
Člen 225 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Če Komisija ne sprejme sklepa iz odstavka 3, režim tretje države ne velja za enakovrednega režimu, določenemu s to direktivo in pripadajočimi izvedbenimi ukrepi. Takšno predpostavko je mogoče ovreči.
Obrazložitev
Predlog spremembe uvaja ovrgljivo predpostavko o neenakovrednosti režima tretje države.
Predlog spremembe
113
Predlog direktive
Člen 225 – odstavek 4 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 3, da je režim solventnosti tretje države enakovreden, se odstavek 2 ne uporablja.
črtano
Obrazložitev
Glej obrazložitev pri predlogu spremembe k pododstavku 2 člena 225(2), ki ga je predlagal Antolín Sánchez Presedo.
Predlog spremembe
114
Predlog direktive
Člen 228 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka (b)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) sorazmernega deleža zahtevanega minimalnega kapitala povezanih zavarovalnic ali pozavarovalnic.
(b) sorazmernega deleža zahtevanega minimalnega kapitala povezanih zavarovalnic in pozavarovalnic.
Obrazložitev
Tehnična prilagoditev, ki poudarja, da je treba pri izračunu o zavarovalnicah in pozavarovalnicah dodati sorazmerne deleže, beseda "ali" pa navaja na to, da gre za izbiro med obema, kar je lahko zavajajoče.
Predlog spremembe
115
Predlog direktive
Člen 229 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Če se nadzornik skupine posvetuje z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, zadevni nadzorni organi preučijo njegovo mnenje, preden sprejmejo skupno odločitev.
4. Če zadevni nadzorni organi ne sprejmejo skupne odločitve v šestih mesecih od datuma, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek, nadzornik skupine od odbora CEIOPS zahteva, da v naslednjih desetih tednih vsem zadevnim nadzornim organom posreduje nezavezujoče mnenje, sprejeto s kvalificirano večino članov.
Nadzornik skupine posreduje prosilcu skupno odločitev iz odstavka 2 v dokumentu, ki vključuje utemeljitev odločitve in obrazložitev morebitnega občutnega odstopanja od stališč Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine.
Nadzornik skupine sprejme odločitev v treh tednih po posredovanju mnenja, ki ga mora v celoti upoštevati. Odločitev nadzornika skupine se navede v dokumentu, ki vsebuje celovito utemeljitev odločitve in upošteva mnenja drugih zadevnih nadzornih organov.
Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.
Nadzornik skupine odločitev posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom . Zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.
Obrazložitev
Kljub temu je treba okrepiti sodelovanje nadzornih organov, pri katerih ne gre za nadzornika skupine. Vsi sodelujoči nadzorniki morajo imeti možnost oceniti stanje na podlagi enakih podatkov. Če nadzorniki ne dosežejo soglasja, pride v poštev strokovno mnenje tretje stranke, ki zastopa neodvisno stališče.
Mnenje CEIOPS-a je treba sprejeti z glasovanjem s kvalificirano večino, ker sta nadzornika iz matične in gostiteljske države oba člana CEIOPS-a.
Predlog spremembe
116
Predlog direktive
Naslov III – poglavje II – oddelek 1 – pododdelek 6 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Pododdelek 6 – Pomoč skupine
Oddelek 1a – Pomoč skupine
Obrazložitev
Pomoč skupine je pojem, ki se lahko uporablja neodvisno od uporabe metod za preprečevanje podvajanja funkcij skupine.
Predlog spremembe
117
Predlog direktive
Člen 234
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice na zahtevo zavarovalnice ali pozavarovalnice določijo, da pravila iz členov 236 do 241 veljajo za vsa zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki so hčerinska podjetja te zavarovalnice ali pozavarovalnice, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
Države članice določijo, da pravila iz členov 236 do 241 veljajo za vse zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki so hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) hčerinsko podjetje , v zvezi s katerim nadzornik skupine ni sprejel nobene odločitve na podlagi člena 212(2), je vključeno v nadzor skupine, ki ga izvaja nadzornik skupine na ravni matičnega podjetja v skladu s tem naslovom;
(a) hčerinsko podjetje ni bilo izključeno iz obsega uporabe člena 212(2) in je vključeno v nadzor skupine, ki ga izvaja nadzornik skupine na ravni matičnega podjetja v skladu s tem naslovom;
(b) postopki obvladovanja tveganj in interni mehanizmi nadzora matičnega podjetja vključujejo hčerinsko podjetje, matično podjetje pa zadevnim nadzornim organom dokaže, da skrbno upravlja s svojim hčerinskim podjetjem;
(b) postopki obvladovanja tveganj in interni mehanizmi nadzora matičnega podjetja vključujejo hčerinsko podjetje, matično podjetje pa zadevnim nadzornim organom dokaže, da skrbno upravlja s svojim hčerinskim podjetjem;
(c) matično podjetje izda pravno zavezujoč dokument, ki ga sprejme nadzornik skupine v skladu s členom 237, v katerem zagotovi, da se bodo lastna sredstva , ki so primerna na podlagi člena 98(5), po potrebi prenesla v višini do maksimalnega zneska, ki izhaja iz uporabe člena 237;
(c) matično podjetje izda pravno zavezujoč dokument, ki ga sprejmeta nadzornik skupine in drug zadevni nadzorni organ v skladu s členom 237, v katerem zagotovi, da se bodo primerna osnovna lastna sredstva na zahtevo nadzornika skupine ali drugega zadevnega nadzornega organa po potrebi prenesla brezpogojno in nemudoma, in sicer kot namenska sredstva v višini do maksimalnega zneska, ki izhaja iz uporabe člena 237;
(ca) matično podjetje izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja hčerinskega podjetja in s soglasjem nadzornega organa jamči za obveznosti hčerinskega podjetja;
(cb) glavni vir za pomoč skupine so njena lastna sredstva, prenesena iz matičnega podjetja v hčerinsko podjetje, in obstajajo pravno zavezujoče pogodbe, ki omogočajo prenos primernih lastnih sredstev v primeru, da se pomoč skupine zagotavlja s sredstvi, ki so na voljo v hčerinskem podjetju; in
(d) matično podjetje je vložilo zahtevek za dovoljenje, da se zanj uporabljajo členi 236 do 241, ki je bil odobren v skladu s postopkom iz člena 235.
(d) matično podjetje je skupaj z zadevnim hčerinskim podjetjem vložilo zahtevek za dovoljenje, da se zanj uporabljajo členi 236 do 241, ki je bil odobren v skladu s postopkom iz člena 235.
Obrazložitev
Označene besede se črtajo, ker ustvarjajo zmedo v zvezi z odstavkom d) tega člena, ki govori o tem, kdo zahteva pomoč skupine.
Predlog spremembe
118
Predlog direktive
Člen 235 – odstavka 2 in 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v šestih mesecih po tem, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek.
2. Zadevni nadzorni organi naredijo vse, kar je v njihovi moči, da dosežejo skupno odločitev glede zahtevka v treh mesecih po tem, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek.
Nadzornik skupine popoln zahtevek nemudoma pošlje drugim zadevnim nadzornim organom.
Nadzornik skupine popoln zahtevek nemudoma pošlje drugim zadevnim nadzornim organom.
Skupna odločitev se navede v dokumentu, ki vključuje utemeljitev odločitve, ki jo nadzornik skupine posreduje prosilcu. Ta skupna odločitev velja za dokončno in nadzorni organi v zadevnih državah članicah jo morajo upoštevati.
Skupna odločitev se navede v dokumentu, ki vključuje utemeljitev odločitve, ki jo nadzornik skupine posreduje prosilcu. To skupno odločitev morajo nadzorni organi v zadevnih državah članicah upoštevati.
3. Če zadevni nadzorni organi v šestih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, sprejme odločitev v zvezi z zahtevkom nadzornik skupine. Odločitev se navede v dokumentu, ki vključuje utemeljitev odločitve, in upošteva mnenja in pomisleke, ki jih drugi zadevni nadzorni organi izrazijo v roku šestih mesecev. Nadzornik skupine odločitev posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom. Ta skupna odločitev velja za dokončno in zadevni nadzorni organi jo morajo upoštevati.
3. Če zadevni nadzorni organi v treh mesecih od datuma, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek, ne sprejmejo skupne odločitve, nadzornik skupine od odbora CEIOPS zahteva, da v naslednjih dveh mesecih vsem zadevnim nadzornim organom posreduje mnenje, sprejeto s kvalificirano večino članov .
Nadzornik skupine sprejme odločitev v enem tednu po tem, ko je CEIOPS posredoval svoje mnenje, pri tem pa v celoti upošteva tako omenjeno mnenje kot stališča drugih zadevnih nadzornih organov.
To odločitev navede v dokumentu, ki vsebuje utemeljitev, vključno z obrazložitvijo morebitnega občutnega odstopanja od stališč drugih zadevnih nadzornih organov in mnenja odbora CEIOPS.
Nadzornik skupine odločitev posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom, ti pa lahko te informacije posredujejo drugim podjetjem v skupini, ki so pod njihovim nadzorom. Vsi zadevni nadzorni organi morajo odločitev upoštevati.
Obrazložitev
Mehanizem pomoči skupine temelji na medsebojnem zaupanju. Kljub temu je treba okrepiti sodelovanje nadzornih organov, pri katerih ne gre za nadzornika skupine. Vsi sodelujoči nadzorniki morajo imeti možnost oceniti stanje na podlagi enake količine podatkov. Če nadzorniki ne dosežejo soglasja, pride v poštev strokovno mnenje tretje stranke, ki zastopa neodvisno stališče. S tem se odpravijo težave z agencijami / upravljanjem, do katerih je prihajalo pri prvotnem predlogu.
Predlog spremembe
119
Predlog direktive
Člen 236 – odstavki 2 do 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Če se zahtevani solventnostni kapital hčerinskega podjetja izračuna po notranjem modelu, odobrenem na ravni skupine v skladu s členom 229, in če nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, meni, da njegov profil tveganj močno odstopa od tega notranjega modela, ter če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta nadzorni organ v primerih iz člena 37 nadzorniku skupine predlaga, da zahtevanemu solventnostnemu kapitalu tega hčerinskega podjetja, izračunanemu na podlagi takega modela, naloži kapitalski dodatek, ali da v izjemnih okoliščinah, ko tak kapitalski dodatek ne bi bil primeren, od tega podjetja zahteva, da svoj zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli. Nadzorni organ razloge za tak predlog posreduje hčerinskemu podjetju in nadzorniku skupine.
2. Če se zahtevani solventnostni kapital hčerinskega podjetja izračuna po notranjem modelu, odobrenem na ravni skupine v skladu s členom 229, in če nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, meni, da njegov profil tveganj močno odstopa od tega notranjega modela, ter če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta nadzorni organ v primerih iz člena 37 nadzorniku skupine predlaga, da zahtevanemu solventnostnemu kapitalu tega hčerinskega podjetja, izračunanemu na podlagi takega modela, naloži kapitalski dodatek, ali da v izjemnih okoliščinah, ko tak kapitalski dodatek ne bi bil primeren, nadzorniku skupine predlaga, naj od tega podjetja zahteva, da svoj zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli. Nadzorni organ , ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, razloge za tak predlog posreduje hčerinskemu podjetju in nadzorniku skupine. Če se nadzornik skupine strinja, nadzorni organ, ki je predlog predložil, skupaj z nadzornikom skupine bodisi določi kapitalski dodatek k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu hčerinskega podjetja v skladu s členom 37(2) do (5) bodisi v izjemnih primerih od tega podjetja zahteva, da zahtevani solventnostni kapital izračuna po standardni formuli.
3. Če se zahtevani solventnostni kapital hčerinskega podjetja izračuna po standardni formuli, in če nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, meni, da njegov profil tveganj močno odstopa od predpostavk, na katerih temelji standardna formula, ter če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta organ v primerih iz člena 37 nadzorniku skupine predlaga, da zahtevanemu solventnostnemu kapitalu tega hčerinskega podjetja naloži kapitalski dodatek.
3. Če se zahtevani solventnostni kapital hčerinskega podjetja izračuna po standardni formuli, in če nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, meni, da njegov profil tveganj močno odstopa od predpostavk, na katerih temelji standardna formula, ter če to podjetje ne upošteva ustrezno pomislekov nadzornega organa, lahko ta organ v primerih iz člena 37 nadzorniku skupine predlaga, da zahtevanemu solventnostnemu kapitalu tega hčerinskega podjetja naloži kapitalski dodatek.
4. Nadzorni organ razloge za tak predlog posreduje hčerinskemu podjetju in nadzorniku skupine.
Nadzorni organ , ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, razloge za tak predlog posreduje hčerinskemu podjetju in nadzorniku skupine. Če se nadzornik skupine strinja, nadzorni organ, ki je predlog predložil, skupaj z nadzornikom skupine določi kapitalski dodatek k zahtevanemu solventnostnemu kapitalu hčerinskega podjetja v skladu s členom 37(2) do (5).
Če se nadzorni organ in nadzornik skupine ne strinjata, ali če nadzornik skupine v enem mesecu po predlogu nadzornega organa ne sprejme odločitve, se o zadevi posvetuje z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki poda svoje mnenje v roku dveh mesecev .
4. Če nadzorni organi v treh mesecih ne sprejmejo skupne odločitve , nadzornik skupine od odbora CEIOPS zahteva, da v naslednjih dveh mesecih vsem zadevnim nadzornim organom posreduje mnenje, sprejeto s kvalificirano večino članov .
Nadzornik skupine pred dokončno odločitvijo upošteva to mnenje. Nadzornik skupine posreduje odločitev hčerinskemu podjetju in nadzornemu organu.
Nadzornik skupine sprejme odločitev v enem tednu po tem, ko je CEIOPS posredoval svoje mnenje, pri tem pa v celoti upošteva tako omenjeno mnenje kot stališča drugih zadevnih nadzornih organov .
Če nadzornik skupine v enem mesecu po datumu mnenja Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine ne sprejme končne odločitve, se šteje, da se sprejme predlog nadzornega organa.
To odločitev navede v dokumentu, ki vsebuje utemeljitev, vključno z obrazložitvijo morebitnega občutnega odstopanja od stališč drugih zadevnih nadzornih organov in mnenja odbora CEIOPS.
Nadzornik skupine odločitev posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom, ti pa lahko te informacije posredujejo drugim podjetjem v skupini, ki so pod njihovim nadzorom. Vsi zadevni nadzorni organi morajo odločitev upoštevati.
Obrazložitev
Nadzornik skupine v državi članici, kjer ima sedež hčerinsko podjetje, pravno gledano nima nobenih pooblastil. Zaradi pravne gotovosti je treba zagotoviti, da kapitalski dodatek hčerinskega podjetja določi samo njegov nadzornik oziroma da samo on od hčerinskega podjetja zahteva, da uporabi standardno formulo. V obeh primerih pa se mora s tem strinjati nadzornik skupine.
Predlog spremembe
120
Predlog direktive
Člen 237
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Z odstopanjem od člena 98(4) se morebitna razlika med zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom hčerinskega podjetja krije iz lastnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za to v skladu s členom 98(4), ali iz pomoči skupine, ali s kakršno koli kombinacijo obojega.
1. Z odstopanjem od člena 98(4) se morebitna razlika med zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom hčerinskega podjetja krije iz lastnih sredstev, ki izpolnjujejo pogoje za to v skladu s členom 98(4), ali iz pomoči skupine ali s kakršno koli kombinacijo obojega.
Pomoč skupine se za namene klasifikacije lastnih sredstev v stopnje v skladu s členi 93 do 96 obravnava kot dodatna lastna sredstva .
Pomoč skupine se za namene klasifikacije lastnih sredstev v stopnje v skladu s členi 93 do 96 obravnava kot kapital stopnje 2 .
Presežek sredstev iz člena 90 v programu pomoči znotraj skupine ni prenosljiv.
2. Pomoč skupine je v obliki izjave nadzorniku skupine, podane v pravno zavezujočem dokumentu, ki predstavlja obveznost, da se bodo prenesla lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi člena 98(5).
2. Pomoč skupine je v obliki izjave matičnega podjetja hčerinskemu podjetju , podane v pravno zavezujočem dokumentu, ki jo sprejmeta nadzornik skupine in zadevni nadzorni organ in ki ne glede na morebitne določbe v ustreznem pravu gospodarskih družb predstavlja obveznost, da se bodo zadevnemu hčerinskemu podjetju prenesla lastna sredstva do določene zgornje meje , ki izpolnjujejo pogoje na podlagi člena 98(5).
2a. Pomoč skupine se zagotovi iz primernih lastnih sredstev, ki so na voljo v matičnih ali drugih hčerinskih podjetjih, če obstajajo jasni dokazi, da niti v kriznih razmerah ne bo nastala nobena pravna ovira za prenos lastnih sredstev iz tega hčerinskega podjetja.
3. Preden sprejme izjavo iz odstavka 2, nadzornik skupine preveri :
3. Preden sprejmeta izjavo iz odstavka 2, nadzornik skupine in nadzorni organ, ki je hčerinskemu podjetju izdal dovoljenje, v sodelovanju preverita :
(a) da ima skupina dovolj primernih lastnih sredstev za kritje konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine;
(a) da ima skupina dovolj primernih lastnih sredstev za kritje konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine;
(aa) da skupina vzdržuje ustrezen sistem upravljanja likvidnosti, da bi lahko zadostila morebitnim potrebam po prenosu sredstev;
(b) da ni in da se ne pričakuje materialnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos takih primernih lastnih sredstev iz odstavka 2;
(b) da ni in da se ne pričakuje materialnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos takih primernih lastnih sredstev iz odstavka 2;
(c) da dokument, ki vsebuje izjavo o pomoči skupine, izpolnjuje vse zahteve v okviru prava matičnega podjetja, da se prizna za pravno zavezujočega , in da morebiten priziv na pravno ali upravno telo nima odložilnega učinka.
(c) da dokument, ki vsebuje izjavo o pomoči skupine in vse potrebne spremljajoče instrumente , izpolnjuje vse zahteve v okviru zakona, izvršljivega v državi članici družbe, ki zagotavlja pomoč skupine , in da morebiten priziv na pravno ali upravno telo nima odložilnega učinka , vključno z vzpostavitvijo pomoči skupine do meje iz najnovejše izjave, ali kot določa člen 244(1), če je to primerno, in na isti ravni z zahtevami zavarovalca, vključno v razmerah reorganizacije, sestave, dodelitve, prevzema ali katerega koli drugega upravnega postopka .
3a. Če zadevni nadzorni organi v treh mesecih od datuma, ko nadzornik skupine prejme popoln zahtevek, tega po skupni odločitvi ne sprejmejo, nadzornik skupine od odbora CEIOPS zahteva, da v naslednjih dveh mesecih vsem zadevnim nadzornim organom posreduje mnenje, sprejeto s kvalificirano večino članov.
Nadzornik skupine sprejme odločitev v enem tednu po tem, ko je CEIOPS posredoval svoje mnenje, pri tem pa mora v celoti upoštevati tako omenjeno mnenje kot stališča drugih zadevnih nadzornih organov.
To odločitev navede v dokumentu, ki vsebuje utemeljitev, vključno z obrazložitvijo morebitnega občutnega odstopanja od stališč drugih zadevnih nadzornih organov in mnenja odbora CEIOPS.
Nadzornik skupine odločitev posreduje prosilcu in drugim zadevnim nadzornim organom, ti pa lahko te informacije posredujejo drugim podjetjem v skupini, ki so pod njihovim nadzorom. Vsi zadevni nadzorni organi morajo odločitev upoštevati.
Obrazložitev
Dodatna lastna sredstva je mogoče razvrstiti v stopnjo 2 in stopnjo 3, zato je natančnejša opredelitev kapital stopnje 2.
Predlog spremembe
121
Predlog direktive
Člen 238
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Z odstopanjem od člena 136 nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, ni odgovoren za uveljavljanje njegovega zahtevanega solventnostnega kapitala s sprejemanjem ukrepov na ravni hčerinskega podjetja .
1. Z odstopanjem od člena 136(2) in (3) se v primerih neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom uporabljajo postopki iz odstavkov od 2 do 4a .
Vendar ta nadzorni organ še naprej spremlja zahtevani solventnostni kapital hčerinskega podjetja v skladu z odstavkoma 2 in 3.
2. Če zahtevani solventnostni kapital ni več v polni meri krit s kombinacijo lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4), in pomočjo skupine, navedene v skladu s členom 237 , vendar lastna sredstva, ki so primerna skladu s členom 98(5), zadostujejo za kritje zahtevanega minimalnega kapitala, lahko nadzorni organ matično podjetje pozove, da zagotovi novo izjavo, ki bo določila dovolj visoko pomoč skupine, da bo zahtevani solventnostni kapital spet v celoti krit .
2. V dveh mesecih po ugotovitvi, da zahtevani solventnostni kapital ni več v polni meri krit s kombinacijo lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4), in pomočjo skupine, navedene v skladu s členom 237, hčerinsko podjetje v treh mesecih od ugotovitve neskladnosti nadzornemu organu predloži v odobritev načrt za ponovno vzpostavitev kritja zahtevanega solventnostnega kapitala s povečanjem stopnje primernih lastnih sredstev, z novo izjavo o pomoči skupine ali z zmanjšanjem izpostavljenosti tveganju .
Nadzorni organ o tem obvesti nadzornika skupine in mu takoj posreduje načrt.
3. Če zahtevani solventnostni kapital ni več v polni meri krit s kombinacijo lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4), in pomočjo skupine, navedene v skladu s členom 237 , ter lastna sredstva, ki so primerna v skladu s členom 98(5), ne zadostujejo za kritje zahtevanega minimalnega kapitala, lahko nadzorni organ matično podjetje pozove, da prenese lastna sredstva, ki so primerna v skladu s členom 98(5), in sicer v tolikšni meri, da se zagotovi ponovno kritje zahtevanega minimalnega kapitala, in da zagotovi novo izjavo, ki bo določila dovolj visoko pomoč skupine, da bo zahtevani solventnostni kapital spet v celoti krit .
3. Preden nadzorni organ načrt odobri, zagotovi, da je znesek pomoči skupine, če je v načrtu predviden, naveden v skladu s členom 237.
4. Preden sprejme morebitno novo izjavo iz odstavka 2 ali 3, nadzornik skupine preveri, da so izpolnjeni pogoji iz člena 237. Če matično podjetje ne zagotovi zahtevane nove izjave, ali če se zagotovljena nova izjava ne sprejme, se odstopanja iz členov 236 in 237 ter odstavka 1 prenehajo uporabljati.
4. Če načrt ni odobren in raven zahtevanega solventnostnega kapitala hčerinskega podjetja ni ponovno vzpostavljena v roku iz odstavka 2 , se odstopanja iz členov 236 in 237 ter odstavka 1 tega člena prenehajo uporabljati , matično podjetje pa lastna sredstva, ki izhajajo iz zadnje sprejete izjave, v obliki elementov iz člena 98(4) prenese v enem mesecu .
Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, spet prevzame polno odgovornost za določitev zahtevanega solventnostnega kapitala hčerinske družbe in sprejemanje primernih ukrepov , da se zagotovi ustrezno kritje zanj iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhaja iz zadnje sprejete izjave.
Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskim podjetjem, sprejme primerne ukrepe , da se zagotovi ustrezno kritje zahtevanega solventnostnega kapitala iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhaja iz zadnje sprejete izjave.
4a. Če zahtevani solventnostni kapital ni več v polni meri krit s kombinacijo lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4), in pomočjo skupine, navedene v skladu s členom 237, ter lastna sredstva, ki so primerna v skladu s členom 98(5), ne zadostujejo za kritje zahtevanega minimalnega kapitala, lahko nadzorni organ poleg pooblastil iz člena 137 matično podjetje pozove, da prenese lastna sredstva, ki so primerna v skladu s členom 98(5), in sicer v tolikšni meri, da se zagotovi ponovno kritje zahtevanega minimalnega kapitala do višine pomoči skupine, ki izhaja iz zadnje sprejete izjave.
Obrazložitev
Odstavek ni v skladu z dolžnostmi, opredeljenimi v prvem odstavku člena 262, po katerih nadzornik skupine ni odgovoren za izvajanje nadzora nad zavarovalnicami in pozavarovalnicami. Ločitev spremljanja in izvajanja v sklopu nadzora ne poveča učinkovitosti nadzora. Črtanje tega odstavka je zadosten signal, da spremljanje in izvajanje hčerinskih zavarovalnic in pozavarovalnic sodi v domeno lokalnega nadzornega organa. Lokalni nadzorni organ tako ohrani tudi odgovornost do nacionalnega parlamenta v primeru stečaja.
Predlog spremembe
122
Predlog direktive
Člen 239
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V primeru prenehanja ali insolventnosti hčerinskega podjetja nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, na svojo pobudo ali na zahtevo katerega koli drugega organa, ki je pristojen za postopek prenehanja z uporabo NASLOVA IV, pozove matično podjetje, da primerna lastna sredstva prenese na hčerinsko podjetje, v kolikor so potrebna za izpolnjevanje obveznosti zavarovalca , in sicer do višine pomoči skupine, ki izhaja iz zadnje sprejete izjave.
V primeru nesolventnosti in prenehanja hčerinskega podjetja nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, na svojo pobudo ali na zahtevo katerega koli drugega organa, ki je pristojen za postopek prenehanja z uporabo NASLOVA IV, pozove matično podjetje, da primerna lastna sredstva prenese na hčerinsko podjetje, v kolikor so potrebna za izpolnjevanje vseh obveznosti, in sicer do višine pomoči skupine, ki izhaja iz zadnje sprejete izjave.
Obrazložitev
Brez večjih sprememb: pojasnilo.
Predlog spremembe
123
Predlog direktive
Člen 240 – odstavka 1 in 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. V primerih iz členov 238 in 239 nadzorni organ naslovi svojo zahtevo na matično podjetje in takoj obvesti nadzornika skupine.
1. V primerih iz členov 238 in 239 nadzorni organ naslovi svojo zahtevo na matično podjetje in takoj obvesti nadzornika skupine.
Če matično podjetje primernih lastnih sredstev ne prenese hitro na hčerinsko podjetje, uporabi nadzornik skupine vse svoje pristojnosti, vključno s tistimi iz člena 142, da zagotovi, da skupina ta sredstva prenese takoj, ko je mogoče.
Če matično podjetje nemudoma, vsekakor pa v enem mesecu, odkar je bilo to prvič zahtevano, primernih lastnih sredstev ne prenese na hčerinsko podjetje, uporabi nadzornik skupine vse svoje pristojnosti, vključno s tistimi iz člena 142, da zagotovi, da matično podjetje ta sredstva prenese takoj, ko je mogoče , vendar v vsakem primeru v dveh mesecih, odkar je bilo to prvič zahtevano .
2. Pomoč skupine se lahko zagotovi iz primernih lastnih sredstev matičnega podjetja ali katerega koli hčerinskega podjetja, če je to hčerinsko podjetje zavarovalnica ali pozavarovalnica, katere primerna lastna sredstva presegajo zahtevani minimalni kapital. Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje temu hčerinskemu podjetju, ne prepreči prenosa tega presežka primernih lastnih sredstev.
2. Pomoč skupine se zagotavlja predvsem iz primernih lastnih sredstev matičnega podjetja . Lahko se zagotovi iz primernih lastnih sredstev katerega koli hčerinskega podjetja v programu pomoči znotraj skupine , če je to hčerinsko podjetje zavarovalnica ali pozavarovalnica, katere primerna lastna sredstva presegajo zahtevani minimalni kapital. Nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje temu hčerinskemu podjetju, ne prepreči prenosa tega presežka primernih lastnih sredstev.
Če pa zaradi tega prenosa hčerinsko podjetje ne bi imelo zahtevanega solventnostnega kapitala, se pogoji z izjavo matičnega podjetja na potrebni ravni pomoči skupine in odobritvijo nadzornika skupine.
Če pa zaradi tega prenosa hčerinsko podjetje ne bi imelo zahtevanega solventnostnega kapitala, se lahko lastna sredstva prenesejo le, če se zagotovi izjavo matičnega podjetja na potrebni ravni pomoči skupine , ki jo odobrita nadzornik skupine in nadzorni organ, ki sta hčerinskemu podjetju izdala dovoljenje v skladu s členom 237 .
Obrazložitev
V direktivi je treba jasno določiti roke za prenos pomoči znotraj skupine. Pravna gotovost je pomembna tudi za zaščito potrošnikov in za pravico do uporabe pravnih sredstev.
Predlog spremembe
124
Predlog direktive
Člen 241
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Matično podjetje in zadevno hčerinsko podjetje javno razkrijeta obstoj izjav o pomoči skupine in njihovo morebitno uporabo.
Matično podjetje in zadevno hčerinsko podjetje javno razkrijeta obstoj in glavna načela izjav o pomoči skupine ter njihovo morebitno uporabo , vključno z zneski .
Obrazložitev
Določbe direktive morajo biti pregledne in razumljive strankam.
Predlog spremembe
125
Predlog direktive
Člen 242 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Če odstopanja iz členov 236, 237 in 238 prenehajo veljati, nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, spet prevzame polno odgovornost za določitev zahtevanega solventnostnega kapitala hčerinske družbe in sprejemanje primernih ukrepov , da se zagotovi ustrezno kritje zanj iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhajajo iz zadnjih izjav, sprejetih v skladu s členi 237, 238 in 240.
2. Če odstopanja iz členov 236, 237 in 238 prenehajo veljati, nadzorni organ, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju, sprejme primerne ukrepe, da se zagotovi kritje zahtevanega solventnostnega kapitala hčerinske družbe iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhajajo iz zadnjih izjav, sprejetih v skladu s členi 237, 238 in 240.
Obrazložitev
V skladu s pojasnilom iz člena 238 v zvezi z vlogo in nalogami nadzornika skupine in nadzornega organa, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju.
Predlog spremembe
126
Predlog direktive
Člen 243 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Če odstopanja iz členov 236, 237 in 238 prenehajo veljati, nadzorni organi, ki so izdali dovoljenje kateremu koli hčerinskemu podjetju, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241, spet prevzamejo polno odgovornost za določitev zahtevanega solventnostnega kapitala teh hčerinskih podjetij in sprejemanje ustreznih ukrepov , da se zagotovi ustrezno kritje iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhajajo iz zadnjih izjav, sprejetih v skladu s členi 237, 238 in 240.
3. Če odstopanja iz členov 236, 237 in 238 prenehajo veljati, nadzorni organi, ki so izdali dovoljenje kateremu koli hčerinskemu podjetju, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241, sprejmejo ustrezne ukrepe , da se zagotovi kritje zahtevanega solventnostnega kapitala hčerinskih družb iz lastnih sredstev, ki so primerna v skladu s členom 98(4). Vendar matično podjetje ni oproščeno obveznosti, ki izhajajo iz zadnjih izjav, sprejetih v skladu s členi 237, 238 in 240.
Obrazložitev
V skladu s pojasnilom iz člena 238 v zvezi z vlogo in nalogami nadzornika skupine in nadzornega organa, ki je izdal dovoljenje hčerinskemu podjetju.
Predlog spremembe
127
Predlog direktive
Člen 244
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Če je na matično podjetje in nadzornika skupine naslovljenih več zahtevkov za prenos primernih lastnih sredstev v skladu s členom 238 ali 239 in skupina nima dovolj primernih lastnih sredstev, da bi izpolnila vse, se zneski, ki izhajajo iz zadnjih sprejetih izjav po potrebi zmanjšajo .
1. Če je na matično podjetje in nadzornika skupine naslovljenih več zahtevkov za prenos primernih lastnih sredstev v skladu s členom 238 ali 239 in skupina nima dovolj primernih lastnih sredstev, da bi izpolnila vse, se uporabijo naslednja pravila:
(a) vsa hčerinska podjetja matičnega podjetja so skupaj z matičnim podjetjem odgovorna do višine zneskov , ki izhajajo iz zadnjih sprejetih izjav glede posameznega hčerinskega podjetja, za katerega veljajo pravila iz členov 236 do 241;
Zmanjšanje se izračuna za vsako hčerinsko podjetje, da se zagotovi, da se za vsako hčerinsko podjetje uporablja isto razmerje med vsoto njegovih razpoložljivih sredstev in morebitnega prenosa s strani skupine na eni strani ter vsoto njegovih zavarovalno-tehničnih rezervacij in njegovega zahtevanega minimalnega kapitala na drugi strani.
(b) zneski iz točke (a) se zmanjšajo, če je to potrebno, neposredno zavarovanje pa se razvrsti pred pozavarovanje. Zmanjšanje se izračuna za vsako hčerinsko podjetje, da se zagotovi, da se za vsako hčerinsko in matično podjetje uporablja isto razmerje med vsoto njegovih razpoložljivih sredstev in morebitnega prenosa iz ali v skupino na eni strani ter vsoto njegovih zavarovalno-tehničnih rezervacij in njegovega zahtevanega minimalnega kapitala na drugi strani.
Matično podjetje kljub temu ni oproščeno obveznosti prenosa polnih zneskov, ki izhajajo iz zadnjih sprejetih izjav, razen v primeru nesolventnosti na ravni skupine.
2. Države članice zagotovijo, da se obveznosti, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, ki jih sklene matično podjetje, ne obravnavajo ugodneje kot obveznosti, ki izhajajo zavarovalnih pogodb, ki jih sklene katero koli hčerinsko podjetje, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241.
2. Ne glede na člen 277 države članice zagotovijo, da se obveznosti, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, ki jih sklene matično podjetje, ne obravnavajo bolj ali manj ugodno kot obveznosti, ki izhajajo zavarovalnih pogodb, ki jih sklene katero koli hčerinsko podjetje, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241. Komisija sprejme izvedbene ukrepe, kjer so določeni postopki, s katerimi naj bi sčasoma dosegli pravilno in pošteno porazdelitev pomoči skupine v primeru nesolventnosti na ravni skupine in ob upoštevanju prednosti zavarovalnih zahtevkov iz člena 277, da se zagotovi enotno izvajanje v Skupnosti. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3).
Obrazložitev
To je potrebno, da se zagotovi pravična obravnava zavarovalcev in da se prepreči odložilni učinek na prenos sredstev v primeru prenehanja (člen 277). Presežna sredstva so solventnostni kapital v zadevni zavarovalnici in niso nadomestljiva, zato jih je pred delitvijo treba upoštevati. Zakonsko predpisani jamstveni sistemi iz drugih sektorjev oziroma sistemi, ki se financirajo s prihodki od dajatev, se ne obravnavajo kot kapital in smejo biti vpoklicani šele po razdelitvi sredstev. V primeru nesolventnosti skupine je treba nekako uskladiti razdeljevanje premoženja.
Predlog spremembe
128
Predlog direktive
Člen 245 – odstavek 1 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) določajo sredstva, ki se uporabijo pri razkrivanju podatkov iz člena 241;
(c) določajo načela in sredstva, ki se uporabijo pri razkrivanju podatkov iz člena 241;
Obrazložitev
Odstopanje od končne odločitve o kapitalskem dodatku bi moralo biti omejeno in podrobneje pojasnjeno v izvedbenih ukrepih na stopnji 2.
Predlog spremembe
129
Predlog direktive
Člen 246
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija Odboru evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine najkasneje v petih letih po datumu iz člena 310(1) predloži poročilo o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu s tem pododdelkom.
Komisija Odboru evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskemu parlamentu najkasneje v petih letih po datumu iz člena 310(1) predloži poročilo o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov, sprejetih v skladu s tem pododdelkom.
To poročilo obravnava zlasti ustrezno raven lastnih sredstev, ki jih mora imeti hčerinsko podjetje, če pripada skupini, ki izpolnjuje pogoje tega pododdelka, obliko, ki jo mora imeti pomoč skupine, dovoljeno višino pomoči skupine ter raven lastnih sredstev, pri kateri se prenehajo uporabljati odstopanja iz členov 236, 237 in 238.
To poročilo obravnava zlasti kakovost primernih lastnih sredstev, ki jih mora skupina imeti po pravilih iz členov 236 do 241, ustrezno raven lastnih sredstev, ki jih mora imeti hčerinsko podjetje, če pripada skupini, ki izpolnjuje pogoje tega pododdelka, obliko, ki jo mora imeti pomoč skupine, dovoljeno višino pomoči skupine ter raven lastnih sredstev, pri kateri se prenehajo uporabljati odstopanja iz členov 236, 237 in 238.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da se Parlament kot sozakonodajalec celovito obvešča o dogodkih, ki zadevajo učinkovito in uspešno uporabo te direktive.
Predlog spremembe
130
Predlog direktive
Člen 251 – odstavki 3 do 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. V posebnih primerih lahko zadevni nadzorni organi odstopajo od meril iz odstavka 2, če bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju strukture skupine in relativne pomembnosti dejavnosti zavarovalnic in pozavarovalnic v različnih državah, in za nadzornika skupine določijo drug nadzorni organ.
3. V posebnih primerih lahko na zahtevo kateregakoli organa zadevni nadzorni organi sprejmejo skupno odločitev o odstopanju od meril iz odstavka 2, če bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju strukture skupine in relativne pomembnosti dejavnosti zavarovalnic in pozavarovalnic v različnih državah, in za nadzornika skupine določijo drug nadzorni organ.
V ta namen lahko kateri koli od zadevnih nadzornih organov zahteva, da se prične razprava o tem, ali so merila iz odstavka 2 ustrezna. Ta razprava ne traja dlje od enega leta.
Zadevni nadzorni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v treh mesecih po zahtevi za razpravo dosežejo skupno odločitev o izbiri nadzornika skupine. Pred odločitvijo dajo zadevni nadzorni organi skupini možnost, da izrazi svoje mnenje.
Zadevni nadzorni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v treh mesecih dosežejo skupno odločitev o izbiri nadzornika skupine.
3a. V obdobju iz odstavka 3 lahko katerikoli zadevni nadzorni organ zahteva posvetovanje z odborom CEIOPS. Če se nadzornik skupine posvetuje z odborom CEIOPS, se obdobje iz odstavka 3 podaljša za dva meseca.
3b. Če se nadzornik skupine posvetuje z odborom CEIOPS, zadevni nadzorni organi primerno upoštevajo njegovo mnenje, preden sprejmejo skupno odločitev. Skupna odločitev je v celoti utemeljena in vsebuje razlago vseh znatnih odstopanj od stališč odbora CEIOPS.
4. Če po treh mesecih ni skupne odločitve, izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ države članice, kjer potekajo najpomembnejše zavarovalne in pozavarovalne dejavnosti skupine .
4. Če ni skupne odločitve o odstopanju od meril iz odstavka 2 , izvaja nalogo nadzornika skupine nadzorni organ , določen v skladu s tem odstavkom .
Če temu nasprotuje večina drugih zadevnih nadzornih organov, se končna odločitev o imenovanju nadzornika skupine v enem mesecu po avtomatičnem imenovanju prenese na Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki sprejme odločitev v enem mesecu po prenosu.
5. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine Komisijo vsaj enkrat letno obvesti o morebitnih večjih težavah pri uporabi odstavkov 2, 3 in 4 .
5. Odbor CEIOPS Evropski parlament, Svet in Komisijo vsaj enkrat letno obvesti o morebitnih večjih težavah pri uporabi meril iz odstavkov 2 in 3 .
V primeru večjih težav lahko Komisija sprejme izvedbene ukrepe, ki ta merila natančneje določajo.
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te direktive z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3).
Predlog spremembe
131
Predlog direktive
Člen 252 – odstavek 1 – točki (e) in (f)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(e) načrtovanje in usklajevanje nadzornih dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah z rednimi sestanki ali drugimi ustreznimi sredstvi, v sodelovanju z zadevnimi nadzornimi organi;
(e) načrtovanje in usklajevanje nadzornih dejavnosti pri tekočih zadevah in v izrednih razmerah z rednimi sestanki , ki se skličejo vsaj enkrat letno, ali drugimi ustreznimi sredstvi, v sodelovanju z zadevnimi nadzornimi organi;
(f) druge naloge, ukrepe in odločitve, ki se s to direktivo prenesejo na nadzornika skupine ali izhajajo iz uporabe te direktive, zlasti vodenje postopka za validacijo morebitnega notranjega modela na ravni skupine, kot ga določata člena 229 in 231, ter vodenje postopka za dovoljevanje pomoči skupine, kot določa člen 235.
(f) druge naloge, ukrepe in odločitve, ki se s to direktivo prenesejo na nadzornika skupine ali izhajajo iz uporabe te direktive, zlasti vodenje postopka za :
(i) validacijo morebitnega notranjega modela na ravni skupine, kot ga določata člena 229 in 231,
(ii) dovoljevanje pomoči skupine, kot določa člen 235 , in
(iii) določanje zahtevanega solventnostnega kapitala v zvezi z možnostjo, da se naloži kapitalski dodatek iz člena 236 .
Obrazložitev
Predlog spremembe
132
Predlog direktive
Člen 252 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Nadzornik skupine in drugi zadevni nadzorni organi zagotovijo pravila usklajevanja , da se poenostavi nadzor skupine.
2. Ustanovi se kolegij nadzornikov, ki mu predseduje nadzornik skupine, da se poenostavi izvajanje nalog iz členov 253, 254 in 255 ter nadzor skupine.
Kolegij nadzornikov zagotavlja, da se sodelovanje, izmenjava informacij in posvetovalni procesi med nadzornimi organi kolegija učinkovito uporabljajo v skladu z naslovom III te direktive. Pravila usklajevanja brez poseganja v ukrepe, sprejete v skladu s to direktivo, opredeljujejo postopke za proces odločanja med zadevnimi nadzornimi organi iz člena 236 in za sodelovanje z drugimi nadzornimi organi.
Nadzorniki v kolegiju spodbujajo konvergenco med svojimi odločitvami in si prizadevajo za tesnejše sodelovanje pri izvajanju nadzornih dejavnosti v skupini v skladu z usklajenimi merili.
Člani kolegija so nadzorni organi vseh držav članic, kjer imajo hčerinska podjetja sedeže.
Brez poseganja v ukrepe, sprejete v skladu s to direktivo, oblikovanje in delovanje kolegijev temelji na dogovoru, ki ga sklenejo vsi člani kolegija in ki odraža vse potrebne postopke za dosego ciljev kolegija, vključno s procesi, povezanimi z odobritvijo notranjega modela skupine in z delovanjem programa pomoči znotraj skupine.
Če so sodelovanje, konvergenca in izmenjava informacij ustrezno zagotovljeni, postopki kolegija omogočajo prožnost pri določanju pravil med nadzornimi organi, v primerih, ko to vodi k učinkovitejšemu nadzoru skupine in ne ogroža nadzornih dejavnosti članov kolegija, kar zadeva njihove odgovornosti.
Ta pravila usklajevanja lahko na nadzornika skupine prenesejo dodatne naloge in brez poseganja v kateri koli ukrep, sprejet v skladu s to direktivo, določijo postopke za proces odločanja med zadevnimi nadzornimi organi, kot določajo členi 211(3), 212(2), 213(2), 214, 215, 217, 218(2), 219(2), 225(2), 236 , 248, 249, 251(3) in (4), 254, 263 in 264 , ter za sodelovanje z drugimi nadzornimi organi .
Člani se posvetujejo s kolegijem nadzornikov, preden sprejmejo kakršna koli pravila, zlasti kadar ta pravila nalagajo dodatne naloge nadzorniku skupine ali drugim zadevnim nadzornim organom ali kadar vplivajo na uporabo členov 211(3), 212(2), 213(2), 214, 215, 217, 218(2), 219(2), 225(2), 248, 249, 251(3) in (4) ter 254, 263 in 264 v praksi .
Nadzornik skupine odboru CEIOPS vsako leto predloži poročilo o delovanju kolegija nadzornikov, novih načinih dela in težavah, ki so se pojavile.
Obrazložitev
Glede na prvotni predlog iz drugega pododstavka člena 252(2) je nesmiselno, da bi omogočili zgolj delegiranje nalog nadzorniku skupine. Predvideti je treba tudi delegiranje nadzornika skupine na nadzornike hčerinskih podjetij, saj to lahko prispeva k učinkovitosti in krepi medsebojno zaupanje. Ob upoštevanju praktične izkušnje v bančnem sektorju, je treba omogočiti delegiranje v obe smeri.
Predlog spremembe
133
Predlog direktive
Člen 253 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Organi, odgovorni za nadzor posameznih zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, in nadzornik skupine tesno sodelujejo, tudi v primerih, ko ima zavarovalnica ali pozavarovalnica finančne težave.
1. Organi, odgovorni za nadzor posameznih zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, in nadzornik skupine tesno sodelujejo, zlasti v primerih, ko ima zavarovalnica ali pozavarovalnica finančne težave.
Organi, odgovorni za nadzor posameznih zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, in nadzornik skupine se redno srečujejo. O pogostosti teh sestankov se nadzorni organi dogovorijo glede na naravo, zahtevnost in obseg tveganj, ki so del poslov vseh podjetij v skupini.
Brez poseganja v svoje obveznosti ti organi ne glede na to, ali so ustanovljeni v isti državi članici ali ne, drug drugemu zagotovijo morebitne bistvene ali ustrezne podatke, ki lahko omogočijo ali poenostavijo izvajanje nadzornih nalog drugih nadzornih organov v skladu s to direktivo. V povezavi s tem zadevni nadzorni organi in nadzornik skupine na zahtevo posredujejo vse ustrezne podatke , na svojo lastno pobudo pa posredujejo vse bistvene podatke .
Da bi imeli nadzorni organi, vključno z nadzornikom skupine, na voljo enako količino informacij , brez poseganja v svoje obveznosti in ne glede na to, ali so ustanovljeni v isti državi članici ali ne, drug drugemu zagotovijo podatke, da omogočijo in poenostavijo izvajanje nadzornih nalog drugih nadzornih organov v skladu s to direktivo. V povezavi s tem si zadevni nadzorni organi in nadzornik skupine izmenjajo vse podatke, takoj ko ti postanejo razpoložljivi . Podatki iz tega pododstavka vključujejo, a niso omejeni na, podatke o dejanjih skupin in nadzornikov ter podatke, ki jih priskrbi skupina.
Podatki iz drugega pododstavka se štejejo za bistvene, če bi lahko pomembno vplivali na oceno finančne trdnosti zavarovalnice ali pozavarovalnice.
1a. Organi, odgovorni za nadzor posameznih zavarovalnic in pozavarovalnic v skupini, in nadzornik skupine takoj zahtevajo sestanek vseh zadevnih nadzornikov, ki sodelujejo pri nadzoru skupine, vsaj v naslednjih primerih:
(a) kadar ugotovijo kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala ali zahtevanega minimalnega kapitala posamezne zavarovalnice ali pozavarovalnice; ali
(b) kadar ugotovijo kršitev zahtevanega solventnostnega kapitala na ravni skupine, izračunanega na podlagi konsolidiranih podatkov, ali skupnega zahtevanega solventnostnega kapitala, odvisno od metode iz pododdelka 4, oddelka 1, poglavja II, naslova III, ki se uporabi;
(c) kadar pride ali je prišlo do drugih izrednih razmer.
Obrazložitev
Mehanizem pomoči skupine temelji na medsebojnem zaupanju. Kljub temu je treba okrepiti sodelovanje nadzornih organov, pri katerih ne gre za nadzornika skupine. Vsi sodelujoči nadzorniki morajo imeti možnost oceniti stanje na podlagi enake količine ključnih ali pomembnih podatkov. Če nadzorniki ne dosežejo soglasja, pride v poštev strokovno mnenje tretje stranke, ki zastopa neodvisno stališče.
Predlog spremembe
134
Predlog direktive
Člen 254 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Zadevni nadzorni organi se pred sprejetjem odločitve, ki je pomembna za nadzorno nalogo drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj v zvezi z naslednjimi postavkami:
1. Zadevni nadzorni organi se pred sprejetjem odločitve, ki je pomembna za nadzorno nalogo drugih nadzornih organov, posvetujejo med seboj v kolegiju nadzornikov v zvezi z naslednjimi postavkami:
Obrazložitev
Da bi okrepili vključenost vseh nadzornih organov v nadzor čezmejnih zavarovalniških skupin, je treba ustanoviti kolegije nadzornikov. Ti bodo zagotavljali stalno, vendar prožno strukturo za sodelovanje in usklajevanje. Kolegiji bi se redno srečevali z namenom, da bi poenostavili izmenjavo informacij, nadzornikom omogočili, da bi razvili skupno razumevanje profila tveganja skupin, dosegli usklajenost in uskladili odločitve, ki jih sprejmejo posamezni organi.
Predlog spremembe
135
Predlog direktive
Člen 262 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 262a
Poročila odbora CEIOPS
CEIOPS letno poroča Evropskemu parlamentu o izkušnjah z nadzornimi dejavnostmi v okviru naslova III, zlasti o:
(a) uporabi pomoči skupine, vključno s pogostostjo in količinami izjav ter s pogostostjo in količino zahtev za prenos sredstev;
(b) sodelovanju med nadzorniki, delu kolegijev nadzornikov, postopku imenovanja glavnega nadzornika, številu glavnih nadzornikov in geografski porazdelitvi;
(c) sodelovanju in predanosti nadzornikov, ki niso glavni nadzorniki; in
(d) porazdelitvi premoženja v skupinah, ki uporabljajo pomoč skupine.
Obrazložitev
Ker je pomoč skupine nov koncept, je pomembno deliti izkušnje iz prve roke z zakonodajalcem.
Predlog spremembe
136
Predlog direktive
Člen 263 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 251(2), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Skupnosti, ali na lastno pobudo. Ta nadzorni organ se pred sklepom glede enakovrednosti posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine .
Preverjanje izvede nadzorni organ, ki bi bil nadzornik skupine, če bi se uporabljala merila iz člena 251(2), in sicer na zahtevo matičnega podjetja ali katere koli zavarovalnice ali pozavarovalnice, ki je pridobila dovoljenje v Skupnosti, ali na lastno pobudo. Ta nadzorni organ se pri tem posvetuje z drugimi zadevnimi nadzornimi organi in odborom CEIOPS .
Obrazložitev
Odstavek 2 navaja, da nadzornik skupine odloča o enakovrednosti, medtem ko je v odstavku 3 ta pristojnost podeljena Komisiji. Odstavek 2 je treba spremeniti, saj je treba pojasniti, da je za to pristojna Komisija.
Predlog spremembe
137
Predlog direktive
Člen 263 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija lahko po posvetovanju z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine in v skladu s postopkom iz člena 304(2) sprejme sklep o tem, ali je bonitetni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova. Ti sklepi se redno pregledujejo, da se upoštevajo morebitne spremembe bonitetnega režima za nadzor skupin iz tega naslova in bonitetnega režima v tretji državi za nadzor skupin.
2. 2. Komisija lahko sprejme sklepe o tem, ali je bonitetni režim za nadzor skupin v tretji državi enakovreden tistemu iz tega naslova. Ti sklepi , katerih namen je sprememba nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 304(3). Sklepi se redno pregledujejo, da se upoštevajo morebitne spremembe bonitetnega režima za nadzor skupin iz tega naslova in bonitetnega režima v tretji državi za nadzor skupin ter druge zakonodajne spremembe, ki utegnejo vplivati na sklep o enakovrednosti.
Obrazložitev
Sklep o enakovrednosti standardov tretje države je politična odločitev, pri kateri se sozakonodajalci obravnavajo enakovredno. Zaradi tega postane svetovalni postopek, ki ga predvideva odstavek 2 člena 304, zastarel.
Predlog spremembe
138
Predlog direktive
Člen 263 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Sklepi iz odstavka 2 se lahko sprejmejo le, če tretja država v vseh okoliščinah zagotavlja svobodo do prenosa sredstev v Skupnost.
Obrazložitev
Nadzor skupine, zlasti podpora znotraj skupine, je lahko v Skupnosti učinkovit po zaslugi zakonodajnega okvira, vključno s Pogodbo, ki je bil oblikovan v zadnjih 50 letih, pri čemer nekatere določbe niso v nikakršni povezavi z nadzornim režimom. Kljub temu pa so nekatere določbe bistvenega pomena za neovirano delovanje celotnega sistema. To velja še posebej za možnosti prenosa sredstev. Liberalizacija tega področja je opredeljena v Pogodbi, v prakso pa je prešla leta 1986. Nadzorniki med preverjanjem morda ne bodo zajeli te določbe, zato jo velja posebej omeniti.
Predlog spremembe
139
Predlog direktive
Člen 263 – odstavek 2 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2b. Sklepi iz odstavka 2 začnejo veljati šele po tem, ko tretja država prizna bonitetni režim Skupnosti kot enakovrednega svojemu, v skladu z načelom medsebojnega priznavanja.
Obrazložitev
Edino pravično je zagotoviti medsebojno priznavanje, ki predstavlja tudi temelj nadzornega režima znotraj EU, ta pa je nedvomno sinonim za enakovrednost.
Predlog spremembe
140
Predlog direktive
Člen 263 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 263a
Matična podjetja zunaj Skupnosti: enakovrednost
1. V primeru enakovrednega nadzora, navedenega v členu 263, morajo države članice za zavarovalnice in pozavarovalnice ustrezno uporabiti člene od 216 do 262.
2. Splošna načela in metode iz členov od 216 do 262 se uporabljajo na ravni zavarovalnega holdinga, zavarovalnice tretje države ali pozavarovalnice tretje države.
3. Samo za namen izračuna solventnosti skupine se matično podjetje obravnava kot zavarovalnica ali pozavarovalnica, za katero veljajo isti pogoji, kot so določeni v pododdelkih 1, 2 in 3 oddelka 3 poglavja VI naslova I, kar zadeva lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje za zahtevani solventnostni kapital, in nekaj od tega:
(a) zahtevani solventnostni kapital, določen v skladu z načeli člena 224, če gre za zavarovalni holding; ali
(b) zahtevani solventnostni kapital, določen v skladu z načeli iz člena 225, če gre za zavarovalnico tretje države ali pozavarovalnico tretje države.
Obrazložitev
Direktiva ne vsebuje določb za primer že obstoječe enakovrednosti. Z novim členom se stanje spremeni, zlasti v primeru podpore skupine, ki bi praviloma morala biti izvedljiva, razen kadar ni mogoče v vseh okoliščinah zagotoviti učinkovitega prenosa sredstev iz tretje države v Skupnost.
Predlog spremembe
141
Predlog direktive
Člen 284 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Zahtevki vseh upnikov iz odstavka 1 se obravnavajo na isti način in se razvrščajo kot zahtevki enake narave, ki jih lahko vložijo upniki z običajnim prebivališčem, domicilom ali sedežem v matični državi članici.
2. Zahtevki vseh upnikov iz odstavka 1 se obravnavajo na isti način in se razvrščajo kot zahtevki enake narave, ki jih lahko vložijo upniki z običajnim prebivališčem, domicilom ali sedežem v matični državi članici. Glavni nadzorniki morajo torej delovati nediskriminacijsko na ravni Skupnosti. Zlasti pri poravnavi zahtevkov in ob prenehanju poslovanja bi bilo treba v primerih, kadar je vzpostavljen sistem za pomoč znotraj skupine, sredstva razdeliti enakopravno vsem zadevnim zavarovalcem, ne glede na državljanstvo in stalno prebivališče.
Obrazložitev
Treba je zagotoviti, da imajo zavarovanci v vseh državah članicah poštene in enake pravice v primeru, da zavarovalnica postane nesolventna.
Predlog spremembe
142
Predlog direktive
Člen 303
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kar zadeva življenjsko zavarovanje, Komisija po začetku veljavnosti te Direktive Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži pregled zneskov iz te direktive, izražene v eurih, pri čemer upošteva razvoj ekonomskih in monetarnih razmer v Skupnosti. Po potrebi priloži tudi predloge.
Od 1. januarja 2012 se zneski, ki so v tej direktivi navedeni v evrih, letno prilagodijo, pri čemer se upoštevajo spremembe splošnih harmoniziranih indeksov cen življenjskih potrebščin za vse države članice, ki jih objavi Eurostat. Zneski se samodejno prilagodijo s povečanjem osnove v evrih za odstotek spremembe v navedenem indeksu v obdobju od 1. januarja 2012 do datuma pregleda ter se zaokrožijo na večkratnik zneska 100.000 EUR. Če je sprememba v odstotkih od zadnje prilagoditve manjša od 5 %, se prilagoditev ne izvede. Komisija letno obvešča Evropski parlament in Svet o prilagoditvi in prilagojenih zneskih.
2. Kar zadeva neživljenjsko zavarovanje, Komisija po začetku veljavnosti te direktive Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih pet let predloži pregled zneskov, ki so v tej direktivi izraženi v eurih, pri tem pa upošteva spremembe v ekonomski in monetarni situaciji v Skupnosti. Po potrebi priloži tudi predloge.
Obrazložitev
Obstoječe Direktive že predvidevajo postopek samodejne prilagoditve zneskov, ki deluje zadovoljivo. Preprečuje, da bi se minimalni zneski za podjetja nenadoma zvišali, saj je iz izkušenj znano, da Komisija ne izpolnjuje vedno svojih dolžnosti, ko gre za preglede. Samodejni mehanizem bo odpravil to težavo.
Predlog spremembe
143
Predlog direktive
Člen 304 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
črtano
Obrazložitev
Sklep o enakovrednosti standardov tretje države je politična odločitev, pri kateri se sozakonodajalci obravnavajo enakovredno. Zaradi tega postane svetovalni postopek, ki ga predvideva odstavek 2 člena 304, zastarel.
Predlog spremembe
144
Predlog direktive
Člen 311 – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Z odstopanjem od odstavka 1 za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje še naprej veljata člena 27 in 28 direktive 2002/83/ES, v skladu s členom 17 direktive 2003/41/ES.
Obrazložitev
Novi odstavek pojasnjuje, da Komisija v tem trenutku ne namerava uporabiti projekta Solventnost II v institucijah za poklicno pokojninsko zavarovanje.
OBRAZLOŽITEV
Okoliščine predloga
S tem novim okvirom solventnosti, kot je opredeljeno v direktivi („osnutek direktive“) o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja ( COM(2008)0119 končno), znanim tudi pod imenom Solventnost II, namerava Komisija uvesti pristop, ki bo upošteval tveganje in spodbujal obvladovanje tveganja. Ta pristop bo prispeval k boljši (optimalni) razporeditvi kapitala, ki bo v skladu s tržnim vrednotenjem sredstev in obveznosti. Prav tako usklajuje pravila na področju solventnosti z realističnim vrednotenjem glede na trenutno tržno oceno sredstev in obveznosti družbe.
Pravna oblika je preoblikovanje in kodifikacija, pri čemer je bilo 80 % obstoječega besedila preoblikovano v „novi“ jezik (revidiral odbor za pravne zadeve), preostalo besedilo pa je novo in uvaja nova pravila za Solventnost II. Novo besedilo je pristop, temelječ na načelih in skladen z Lamfalussyjevim postopkom, s podlago za sprejem izvedbenih ukrepov na ravni 2 in z navodili za nadzor na ravni 3 Lamfalussyjevega zakonodajnega postopka.
Predlog sestavljajo trije stebri. Glavni cilj zahtev stebra I je zagotoviti, da so zavarovalnice in pozavarovalnice zmožne izpolniti svoje obveznosti na dan njihove zapadlosti, pri čemer je verjetnost propada v enoletnem obdobju 0,5 %. Torej temelji okvir Solventnost II na holističnem ekonomskem pristopu bilančne vsote, ki izenačuje vse obveznosti s sredstvi, ki jih družba potrebuje, in ne na posamičnem vrednotenju bilančnih postavk.
Družbe morajo tako razpolagati z zadostnimi sredstvi, da bi lahko izpolnjevale: solventnostno kapitalsko zahtevo (SCR), minimalno kapitalsko zahtevo (MCR) in tehnične rezervacije (vsota najboljše ocene bodočih terjatev ter meje tveganja plus tveganj, ki jih je mogoče zavarovati (zavarovalna tveganja).
Prvi steber
Minimalna kapitalska zahteva (MCR)
Trenutno obstajajo trije različni pristopi za izračun MCR: modularni, zgoščeni in linearni pristop.
· Modularni pristop izračunava vrednost MCR s seštevanjem različnih modulov tveganja (tržno tveganje in zavarovalno tveganje) ter tako pride do skupne vrednosti. V bistvu gre za precej poenostavljeno različico SCR, vendar gre za neodvisen izračun zahteve.
· Zgoščeni pristop določa vrednost MCR kot odstotek vrednosti SCR, kar je enostavno, vendar ne izpolnjuje merila neodvisnega izračuna MCR, čeprav ni bilo dokazano, da je takšna neodvisnost potrebna za izpolnitev merila, opredeljenega v trenutnem osnutku direktive.
· Linearni pristop določa vrednost MCR kot stalni odstotek tehničnih rezervacij zavarovatelja. Je nekaj vmesnega med obema opisanima pristopoma. Ta pristop ne upošteva tveganja, zato ni v skladu s splošnim namenom direktive. Vendar bo tudi ta pristop predmet preizkusov četrte kvantitativne študije vplivov (QIS4), ki jo bo v letu 2008 izvedel Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS).
Solventnostna kapitalska zahteva
Solventnost skupine (določena kot razlika med primernimi lastnimi sredstvi in solventnostno kapitalsko zahtevo) se lahko izračuna na tri načine:
1. računovodska metoda, ki temelji na konsolidaciji (metoda 1), pri kateri primerna lastna sredstva in konsolidirana solventnostna kapitalska zahteva temeljijo na konsolidiranih računovodskih izkazih;
2. metoda odbitkov in združevanja (metoda 2), pri kateri je solventnostna kapitalska zahteva vsota solventnostnih kapitalskih zahtev vseh družb v skupini;
3. kombinacija metode 1 in 2, pri čemer izključna uporaba metode 1 ne bi bila ustrezna.
Če nadzorniki ne odločijo drugače, je treba uporabiti metodo 1. Metoda 2 skupinam ne zagotavlja prednosti diverzifikacije. Metode same po sebi temeljijo na obstoječi zakonodaji (Solventnost I).
Konsolidirano solventnostno kapitalsko zahtevo (metoda 1) in solventnostno kapitalsko zahtevo družb v skupini (metoda 2) se lahko izračuna po standardni formuli ali pa po odobrenem (delnem) notranjem modelu. Kapitalski dodatki so možni, če profil tveganja skupine ni ustrezno vključen v standardno formulo ali (delni) notranji model.
Če skupina želi uporabiti (delni) notranji model za izračun konsolidiranega zahtevanega solventnostnega kapitala skupine, morajo zadevni nadzorni organi sodelovati pri odločitvi o odobritvi dovoljenja. Skupno odločitev je treba sprejeti v roku 6 mesecev. Če skupna odločitev ni sprejeta v predpisanem roku, sprejme odločitev nadzornik skupine sam. Na zahtevo skupine ali kateregakoli udeleženega nadzornika se je mogoče posvetovati z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, kar obdobje podaljša za 2 meseca.
Drugi steber
Drugi steber opredeljuje okvir za nadzor tako, da se osredotoča na notranje procese in vidike izvajalnega tveganja, vključno z delujočim notranjim sistemom nadzora, sistemi za obvladovanje tveganj, aktuarsko funkcijo, notranjo revizijo in pravili o zunanjem izvajanju. Predlog izpostavlja orodja za dejavnosti nadzora, vključno z opredelitvijo nadzornih pooblastil, določbami za sodelovanje med nadzorniki in konvergenco pri nadzoru. Glede na obseg dela, predvidenega na ravni nadzora (raven 3), je treba odgovornost nadzornikov in preglednost njihovega načina dela zagotoviti na ravni 1. Pomembno je, da so te določbe v skladu z določbami sektorja vrednostnih papirjev in bančnega sektorja, da bi tako dosegli medsektorsko skladnost in konvergenco.
Tretji steber
Glavni cilj tretjega stebra je razkritje informacij, da bi okrepili tržno disciplino, nadzorno poročanje in zahteve po preglednosti. Na strani nadzora predlog spodbuja sodelovanje pri nadzoru in konvergenci, krepi vlogo Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanje in poklicne pokojnine, uvaja mehanizme za zgodnje obveščanje in pripravlja okvir za bolj učinkovit nadzor skupin. Obstaja potreba po približevanju predpisov o nadzornem poročanju, da bi lahko zagotovili primerljivo obliko in vsebino, kar je zlasti pomembno v zvezi z nadzorom skupin ter obveznostmi poročanja prek nacionalnih organov Odboru evropskih nadzornikov za zavarovanje in poklicne pokojnine. Predlog ne rešuje tega vprašanja v celoti, tako da bo čas pokazal, ali samo smernice na ravni 3 zadostujejo za zagotavljanje približevanja in morda celo vodijo v vzpostavitev skupne podatkovne zbirke o poročilih v zvezi z nadzorom.
Nadzor skupin in podpora skupinam
Nadzor skupin in podpora skupinam sta najpomembnejša elementa osnutka okvirne direktive. Lokalni nadzornik bo imel osrednjo vlogo pri vsakodnevnem nadzoru tuje družbe ali podružnice. Nadzornik skupine bo t.i. domači regulator za skupino, ki bo skrbel, da bo zadržala kapital, in ji zagotavljal podporo. To bo omogočilo precej bolj učinkovito in gospodarno ravnanje s kapitalom, kar je še zlasti pomembno z vidika boljšega izkoristka razpršenosti sredstev. Matično podjetje mora zagotoviti ves zahtevani kapital, tako kot je bilo dogovorjeno med lokalnim nadzornikom in nadzornikom skupine; gotovost v zvezi s tem je bistvena. Poleg tega predlog predvideva možnost, da se hčerinskemu podjetju zagotovi podpora znotraj skupine, in sicer iz sredstev, ki so na voljo v drugem hčerinskem podjetju. Gledano iz vidika prava gospodarskih družb takšnih prenosov ni mogoče vedno izpeljati tako hitro in pravočasno, kot je zahtevano. Zavarovalni nadzorniki niso v položaju, da bi vrednotili pravne možnosti za prenos sredstev med družbami, za katere je po možnosti pristojno različno sodišče.
Mnenje poročevalca
Poročevalec pozdravlja predlog Komisije kot pozitiven korak v smeri zagotavljanja jasnosti in pravne varnosti med regulatorji in gospodarstvom. Predlog bo s svojim pristopom, temelječim na uporabljenem načelu in ekonomskih tveganjih, zagotovil precej bolj učinkovito zaščito pred verjetnostjo propadov, saj postavlja obvladovanje tveganj med osrednja orodja, ki jih pri poslovanju uporabljajo zavarovalne družbe. Zato poročevalec podpira predlog Komisije.
Želi pa opozoriti na številne točke v predlogu, ki jih je treba po njegovem mnenju še natančneje pojasniti:
· Potrošnikov ni mogoče izključiti iz finančne zakonodaje samo zaradi zapletene narave procesa. Poročevalec priznava, da nesistematično varstvo potrošnikov prav tako ni koristno. Zato bi bilo najbolje, da Komisija predloži predlog za krepitev obstoječih pravic potrošnikov na horizontalni ravni. Z ustreznim posvetovanjem in z razvojem dobre prakse je mogoče bistveno povečati znanje, zavest in sprejemanje odločitev za potrošnike.
· Potem ko so se rezultati preskusov v okviru kvantitativne študije vplivov QIS 3 modularnega pristopa pri izračunu MCR izkazali kot nezadovoljivi, je bil predviden nov predlog za preskus t.i. linearnega pristopa v okviru kvantitativne študije vplivov QIS 4. Po mnenju poročevalca je najpomembnejši cilj MCR zagotoviti uvedbo vrednosti MCR, ki so občutljive in ki zagotavljajo ustrezno varnostno mrežo in ustrezno razmerje s SCR. Zato poročevalec meni, da je zgoščeni pristop najbolj primeren za dosego tega cilja. Tako je zgoščeni pristop edina preskušena metoda doslej, ki v celoti upošteva tveganje. Prav tako uresničuje cilj Komisije, ki želi trdno, enostavno izračunljivo in preverljivo vrednost MCR. Zgoščeni pristop je mogoče uspešno uporabiti povsod in ga prilagoditi vsem zavarovalnicam.
· Primerna lastna sredstva morajo biti skladna iz razlogov konkurenčnosti in izravnave izgub. Člene v zvezi s tem je treba prilagoditi tako, da odražajo to prakso, kjer ta manjka v besedilu Komisije. Zlasti je potrebna opredelitev presežka sredstev, ki se uporablja samo v nekaterih državah članicah EU.
· Izračun poštene vrednosti še vedno ni vključen v opredelitev vrednosti, skladne s trgom, vendar poročevalec meni, da bo določba, ki bo zagotovila sorazmerje s pristopom, ki temelji na tveganju, pravočasno sprejeta.
· Zamisli o enem samem nadzorniku bi bilo morda treba nameniti več pozornosti.
· Predlog uvaja pravila o enakovrednosti režimov solventnosti tretjih držav, ki bodo vplivala na skupine s podružnicami v EU ali zunaj nje. O enakovrednosti se je mogoče sporazumeti samo s suverenimi nacionalnimi državami, in ne njihovimi deli. Če je edini režim solventnosti tretje države vsaj enakovreden režimu EU, mora izračun solventnosti skupine upoštevati (po)zavarovalniške podružnice, SCR in primerna lastna sredstva, kot to določa zadevna tretja država. Nadzornik skupine izvede preverjanje enakovrednosti in se pred sprejemom odločitve posvetuje z drugimi vpletenimi organi in z Odborom evropskih nadzornikov za zavarovanje in poklicne pokojnine. Komisija odloči, ali je režim solventnosti tretje države enakovreden. Vendar je to mogoče skleniti samo z regulativnim postopkom s pregledom, ki vključuje Evropski parlament.
Zato poročevalec predlaga pojasnitev tega vprašanja v spremenjenem besedilu, v skladu z navedenimi pomisleki.
2.7.2008
MNENJE Odbora za pravne zadeve
za Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja
( KOM(2008)0119 – C6‑0231/2007 – 2007/0143(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Sharon Bowles
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Direktiva o solventnosti II posodablja štirinajst obstoječih direktiv o zavarovanju in pozavarovanju. Ker gre za prenovo, je mogoče predloge sprememb vlagati samo k novemu besedilu.
Glavni namen direktive je opredeliti kapitalske zahteve oziroma zahteve glede solventnosti ob upoštevanju tveganja, ugotovljenega na podlagi celotnega poslovanja zavarovalnice. To je tako kvalitativno kot kvantitativno. Še posebej je treba poudariti, da so zavarovalnice izpostavljene tveganju ne samo v zvezi z obveznostmi, temveč tudi s sredstvi, ki jih imajo za pokritje teh obveznosti. Njihov neuspeh je bil dejansko večkrat posledica težav s sredstvi kot težav z obveznostmi.
Analiza tveganja naj bi se izvajala na podlagi modelov. Ti modeli so lahko standardni, vendar bodo lahko oziroma naj bi velike zavarovalnice razvile lastne modele, ki jih bo moral potrditi nadzorni organ. Skupine bodo lahko zahtevale, da se jih nadzira kot celoto, da bodo bolje izkoristile učinke diverzifikacije pri izračunu tveganj, zaradi česar bodo kapitalske zahteve manjše, kot če bi sešteli zahteve za posamezne samostojne subjekte.
Kapitalske zahteve so razdeljene na zahtevani minimalni kapital, to je raven kapitala, ki ga mora imeti vsaka zavarovalnica, da lahko še naprej posluje z dovoljenjem. Zahtevani solventnostni kapital je raven kapitala, ki naj bi ga zavarovalnica običajno imela, in če je ta meja presežena, je to opozorilo, da utegne posredovati nadzorni organ. Skupina (matično podjetje ali holding) ima lahko dodatna solventnostna sredstva, ki presegajo zahtevani minimalni kapital. Če podružnica ne more več zagotoviti zahtevanega minimalnega kapitala (in običajno takrat, preden ga doseže), nadzorni organ zahteva prenos kapitala v podružnico.
Za uspešen nadzor skupin je osrednjega pomena sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi v državah gostiteljicah, kjer so podružnice, in v državi, kjer ima sedež matično podjetje. Nadzorni organ iz države, kjer ima sedež matično podjetje, ima kot nadzornik skupine večjo vlogo. Naloga Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine (CEIOPS) je poravnava sporov med nadzorniki in zbliževanje predpisov.
V tem okviru je nekaj področij, na katera je treba še posebej opozoriti:
Nadzor skupin
Bolje je treba pojasniti, da so pri nadzoru skupin udeleženi vsi nadzorni organi, da morajo imeti vsi rutinski dostop do dokumentacije in da dejavno sodelujejo pri odločanju.
Prenos sredstev za pomoč skupine
Nujno je treba omogočiti prenos sredstev med zavarovalnicami. Če ima matična družba ali holding na voljo sredstva, ki jih ne potrebuje, je veliko preprosteje, če obstaja pravna struktura, ki omogoča prenos teh sredstev, in to je lahko vsaj v prvi fazi najboljša možnost. Ker lahko skupine prenašajo sredstva tudi med podružnicami, je bil za to predviden zakonsko izvršljiv mehanizem, za kar je potrebna pogodba med posameznimi pari podružnic.
Nacionalni nadzorni viri in odgovornost
Nov nadzorni režim zahteva poglobljeno razumevanje tveganja v zvezi s premoženjem in odgovornostjo. Odločitve so količinske in kakovostne. Zato je bistveno nadzornikom omogočiti zadostne vire za preudarno sprejemanje odločitev v zvezi z vsemi podjetji in ne le v zvezi s tistimi, za katera se ocenjuje, da imajo ključno vlogo pri stabilnosti trga.
Treba je tudi pojasniti, da imajo nacionalni nadzorniki pri opravljanju nalog nadzornika skupine mandat, ki presega nacionalni okvir, kar pomeni, da morajo ščititi interese vseh zavarovalcev. Ukrepi, ki so bili ustrezno sprejeti na ravni nadzornika skupine, ne bi smeli sprožiti pravnih postopkov zaradi tega, ker so bile ogrožene odgovornosti na nacionalni ravni.
Odbor evropskih zavarovalnih in pokojninskih nadzornikov (CEIOPS) kot pravna oseba
Trenutno CEIOPS ni pravna oseba, ampak svetovalni odbor Komisije. Glede na specialistično naravo nekaterih mnenj tega odbora gre pravzaprav za sklepe, ne glede na to, kako jih imenujemo. Če bi bil CEIOPS pravna oseba, bi nosil večjo odgovornost za svoja mnenja. To je mogoče doseči z uredbo, ki bi začela veljati najpozneje do začetka izvrševanja te direktive, ali na kakšen drug način, na primer v okviru pregleda Lamfalussyjevega postopka. Odločitev Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-217/04 z dne 2. maja 2006 o tem, da je člen 95 lahko osnova za ustanovitev organa, kaže na to, da bi ta lahko veljala tudi za člen 47, ki je temelj tudi te direktive.
Uresničevanje doslednega pristopa EU do nadzorne odgovornosti
V EU je na splošno prisotno stališče glede odgovornosti, ki je "prijazno" do nadzornikov, zahtevek za odškodnino pa se načeloma lahko poda le na podlagi velike malomarnosti ali nepoštenega ravnanja, čeprav se kontrola razlikuje v različnih državah. Sodišče Evropskih skupnosti je sprejelo odločitev, da to ni v nasprotju s pravom EU. Zlasti v zadevi Peter Paul je Sodišče presodilo, da država članica (to je storila Nemčija) lahko določi, da nadzorniki opravljajo naloge samo v javnem interesu in zato posamezniki ne morejo zahtevati odškodnine za pomanjkljivo opravljen nadzor.
Zato ostaja politično vprašanje, ali se želi priznati pravica do odškodnine proti nadzornim organom. Parlament se je pri glasovanju o primeru "Equitable Life" nedvomno zavzel za to in zagotovo se zdi razumno omogočiti večjo stopnjo usklajevanja na področju čezmejnega delovanja nadzornika skupine (pravna podlaga pravzaprav izhaja iz tega).
Jamstveni sistemi
Ker zavarovalništvo vse bolj postaja čezmejni posel in ker je tudi nadzor čezmejni, bi bilo treba oblikovati tudi čezmejne jamstvene sisteme, ki bi bili vsaj enakovredni in bi upoštevali nadzorne strukture. Za to je potrebno nadaljnje delo, ki pa nima možnosti za logično umestitev v to direktivo.
Način prenove
V skladu z medinstitucionalnim sporazumom z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematični rabi metode prenove za pravne akte, še posebej z njegovo 9. točko, se je svetovalna delovna skupina, ki jo sestavljajo predstavniki pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, srečala 13. marca 2008, da bi preučila predlog, ki ga je predložila Komisija.
Svetovalna delovna skupina je po preučitvi prišla do medsebojnega soglasja, da predlog ne vsebuje nikakršnih bistvenih sprememb razen tistih, ki so bili opredeljeni kot taki. Delovna skupina je v zvezi s kodifikacijo nespremenjenih določb iz predhodnega akta s temi bistvenimi spremembami zaključila, da predlog Komisije vsebuje jasno kodifikacijo obstoječega besedila brez vsebinskih sprememb.
Predlog spremembe
Odbor za pravne zadeve poziva Odbor za ekonomske in monetarne zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog direktive
Navedba sklicevanj 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 47(2) in 55 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 47(2) , 55 Pogodbe in 95 ,
Obrazložitev
Ta sprememba zagotavlja Komisiji, da lahko predlaga izvedbeno direktivo na ravni 2 ali izvedbeno uredbo na ravni 2 na podlagi te okvirne direktive.
Predlog spremembe
2
Osnutek zakonodajne resolucije
Uvodna izjava A (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
A. ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,
Predlog spremembe
3
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen in usklajen s priporočili posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije;
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter spremenjen ;
Predlog spremembe
4
Predlog direktive
Uvodna izjava 13 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13a) Nov režim solventnosti bo prinesel še boljšo zaščito vseh udeleženih. Zato je potrebno, da države članice zagotovijo dovolj virov organom finančnega nadzora.
Predlog spremembe
5
Predlog direktive
Uvodna izjava 14 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14a) Nadzor, temelječ na kvalitativnih in kvantitativnih načelih obvladovanja tveganja, bo verjetno zahteval večje nadzorne vire.
Obrazložitev
Zaradi zahtev za nadzor v okviru drugega in tretjega stebra, kot je na primer odobritev, spremljanje in redno pregledovanje notranjih modelov ter posledično tesnejše sodelovanje z drugimi nadzornimi organi in zavarovalnicami, bodo nacionalni nadzorni organi potrebovali večje vire, če bodo hoteli ustrezno opravljali obsežnejše naloge.
Predlog spremembe
6
Predlog direktive
Uvodna izjava 23
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23) Treba je spodbujati konvergentnost nadzora, ne samo v zvezi z nadzornimi orodji, temveč tudi v zvezi z nadzornimi praksami. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/6/ES, mora igrati v zvezi s tem pomembno vlogo in redno poročati o doseženem napredku.
(23) Treba je spodbujati konvergentnost nadzora, ne samo v zvezi z nadzornimi orodji, temveč tudi v zvezi z nadzornimi praksami. Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/6/ES, mora igrati v zvezi s tem pomembno vlogo in redno poročati o doseženem napredku. Ta odbor bi moral z uredbo, ki bi začela veljati sočasno s to direktivo, dobiti pravno podlago in pravni status.
Obrazložitev
Odbor evropskih zavarovalnih in pokojninskih nadzornikov (CEIOPS) bo dobil pristojnosti za odločanje, na primer za reševanje sporov v zvezi s pomočjo skupine. V primeru pravnega spodbijanja njegovih odločitev bi bilo zaželeno in tudi odgovorno, če bi bil CEIOPS stranka v postopku, ne pa da ga zastopa Komisija. Sodišče Evropskih skupnosti je v zadevi C-217/04 z dne 2. maja 2006 razsodilo, da je člen 95 lahko podlaga za ustanovitev organa, torej si je mogoče smiselno podobno razlagati člen 47.
Predlog spremembe
7
Predlog direktive
Uvodna izjava 35
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(35) Nadzorni režim mora zagotoviti na tveganje občutljivo zahtevo, ki temelji na izračunu pričakovanj za zagotovitev pravilnega in pravočasnega posredovanja nadzornega organa (zahtevani solventnostni kapital), ter najnižjo stopnjo varnosti, pod katero znesek finančnih virov ne sme pasti (zahtevani minimalni kapital). Obe kapitalski zahtevi je treba uskladiti po vsej Skupnosti, da bi dosegli enotno raven zaščite zavarovalcev.
(35) Nadzorni režim mora zagotoviti na tveganje občutljivo zahtevo, ki temelji na izračunu pričakovanj za zagotovitev pravilnega in pravočasnega posredovanja nadzornega organa (zahtevani solventnostni kapital), ter najnižjo stopnjo varnosti, pod katero znesek finančnih virov ne sme pasti (zahtevani minimalni kapital). Zahtevani minimalni kapital bi se moral izračunati na jasen in preprost način in tako, da se zagotovi možnost revizije izračuna; ustrezati bi moral znesku primernih osnovnih lastnih sredstev, pod katerim so zavarovalci in upravičenci izpostavljeni nesprejemljivi stopnji tveganja, če bi bilo zavarovalnicam in pozavarovalnicam dovoljeno, da nadaljujejo svoje poslovanje; Ob upoštevanju zahtevanega minimalnega kapitala in zahtevanega solventnostnega kapitala bi se morala raven zaupanja v enoletnem obdobju gibati med 80 % in 90 %. Obe kapitalski zahtevi je treba uskladiti po vsej Skupnosti, da bi dosegli enotno raven zaščite zavarovalcev.
Predlog spremembe
8
Predlog direktive
Uvodna izjava 70
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(70) Treba je zagotoviti, da se lastna sredstva znotraj skupine primerno razdelijo in da so na voljo za zaščito zavarovalcev in upravičencev, kjer je to potrebno. V ta namen morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti zadostna lastna sredstva za kritje svojega zahtevanega solventnostnega kapitala, razen če je zaščito zavarovalcev in upravičencev mogoče doseči kako drugače. Zato morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti dovoljenje, da v določenih okoliščinah krijejo svoj zahtevani solventnostni kapital s pomočjo skupine, ki jo določi matično podjetje. Da se oceni potreba po morebitni prihodnji reviziji podpornega programa skupine in da se ta revizija pripravi, mora Komisija poročati o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov na tem področju.
(70) Treba je zagotoviti, da se lastna sredstva znotraj skupine primerno razdelijo in da so na voljo za zaščito zavarovalcev in upravičencev, kjer je to potrebno. V ta namen morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti zadostna lastna sredstva za kritje svojega zahtevanega solventnostnega kapitala, razen če je zaščito zavarovalcev in upravičencev mogoče doseči kako drugače. Zato morajo zavarovalnice in pozavarovalnice znotraj skupine imeti dovoljenje, da v določenih okoliščinah krijejo svoj zahtevani solventnostni kapital s pomočjo skupine, ki jo določi matično podjetje. Da bi vsi zavarovalci uživali enako zaščito, bi morale države članice omogočiti prosto gibanje sredstev in obveznosti, da bi se lahko solventnostni kapital in primerna lastna sredstva preoblikovala znotraj skupine za pomoč skupini in brez tveganja suspenzivnih ukrepov. Za države članice, kjer takšno gibanje še ni zagotovljeno, bi morala pomoč skupini v prehodnem obdobju vključevati tudi instrumente ali druge mehanizme, ki so potrebni za pravočasno prerazporeditev sredstev. Države članice tudi zagotovijo, da se zahtevki, ki izhajajo iz obveznosti pomoči skupine, obravnavajo tako kot zavarovalni zahtevki. Da se oceni potreba po morebitni prihodnji reviziji podpornega programa skupine in da se ta revizija pripravi, mora Komisija poročati o pravilih držav članic in praksah nadzornih organov na tem področju.
Obrazložitev
The group supervision and support regimes should operate on an overall economic basis allowing intra group transfer. Group support to restore of MCR can be other than a transfer of funds, for example a reduction of liabilities, what is needed is the ability to reconfigure solvency capital to meet circumstances. In some Member States there may presently be some legal obstruction or uncertainty to transfers, for which additional safeguards could be implemented in the interim. This should not remain the long term method of operation. In the event of winding up, or other administrative procedures, the ranking of group support as equivalent to policyholder claims needs to be established.
Predlog spremembe
9
Predlog direktive
Uvodna izjava 75
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(75) Nadzorni organi morajo imeti dostop do vseh informacij, ki so pomembne za izvajanje nadzora skupine. Treba je vzpostaviti sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ter tudi med temi organi in organi, odgovornimi za nadzor podjetij, ki delujejo v drugih finančnih sektorjih.
(75) Pri nadzoru skupine bi morali sodelovati nadzorni organi iz vseh držav članic, v katerih imajo sedeže zavarovalnice iz skupine . Vsi bi morali imeti rutinski dostop do dokumentacije in biti dejavno udeleženi pri odločanju. Treba je vzpostaviti sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor zavarovalnic in pozavarovalnic, ter tudi med temi organi in organi, odgovornimi za nadzor podjetij, ki delujejo v drugih finančnih sektorjih.
Obrazložitev
Nadzorniki bi v bistvu sestavljali kolegij.
Predlog spremembe
10
Predlog direktive
Uvodna izjava 95 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(95a) Ker zavarovalništvo postaja vse bolj čezmejni posel, bi si bilo treba prizadevati za delovanje zavarovalnih jamstev po vsej Evropi, ki bi upoštevala nadzorne strukture. To delo v teku bo opravljeno izven področja uporabe te direktive, ker bodo nove solventnostne zahteve zavarovalcem same po sebi ponudile višjo raven usklajene zaščite.
Obrazložitev
Gre za pojasnitev. V tej fazi je koristno odprto pripravljati sisteme jamstev za zavarovanja po vsej Evropi. Sheme dopolnjujejo direktivo o solventnostni II, ki bo že zagotovila visoko in usklajeno zaščito za zavarovalce.
Predlog spremembe
11
Predlog direktive
Člen 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) Brez poseganja v člene 5 do 10 se ta direktiva ne uporablja za zavarovalnice, katerih letni prihodek od premij ne presega 5 milijonov EUR.
(1) V prvih treh letih od trenutka, določenega v členu 310(1) , se ta direktiva ne uporablja brez poseganja v člene 5 do 10 za zavarovalnice, katerih letni prihodek od premij ne presega 5 milijonov EUR.
(2) Če se znesek iz odstavka 1 tri leta zapored preseže, se ta direktiva uporablja od četrtega leta.
Obrazložitev
Najprej izvzeti mala podjetja je načeloma smiselno. Olajšave preko načela sorazmernosti pa je treba najprej določiti in izvesti. Zato je najprej smiselno ohraniti prag za tri leta. Nato se pravila sorazmernosti uveljavijo in podjetja imajo dovolj časa, da se prilagodijo novim pravilom. Dolgoročno želijo tudi majhni zavarovatelji standard kakovosti Solventnost II.
Predlog spremembe
12
Predlog direktive
Člen 27
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice zagotovijo, da so nadzornim organom zagotovljena potrebna sredstva za dosego glavnega cilja nadzora, to je zaščita zavarovalcev in upravičencev.
Države članice zagotovijo, da so nadzornim organom zagotovljena potrebna sredstva za dosego glavnega cilja nadzora, to je zaščita zavarovalcev in upravičencev , ter da imajo ustrezno strokovno znanje in zmogljivosti .
Obrazložitev
Zaradi zahtev za nadzor v okviru drugega in tretjega stebra, kot je na primer odobritev, spremljanje in redno pregledovanje notranjih modelov ter posledično tesnejše sodelovanje z drugimi nadzornimi organi in zavarovalnicami, bodo nacionalni nadzorni organi potrebovali večje vire, če bodo hoteli ustrezno opravljali obsežnejše naloge.
Predlog spremembe
13
Predlog direktive
Člen 28 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Države članice zagotovijo, da se zahteve, ki jih določa ta direktiva, uporabljajo na način ki je sorazmeren glede na naravo, zahtevnost in obseg tveganj, ki so del poslov zavarovalnice ali pozavarovalnice.
3. Države članice zagotovijo, da se zahteve, ki jih določa ta direktiva, uporabljajo na način ki je sorazmeren glede na naravo, zahtevnost in obseg tveganj, ki so del poslov zavarovalnice ali pozavarovalnice , četudi zadevno podjetje nima ključnega pomena za splošno finančno stabilnost trga .
Obrazložitev
Vsakršno poslovanje mora biti zakonsko urejeno, neodvisno od velikosti, ker učinek nepravilnosti ni vedno linearen z velikostjo, temveč je odvisen od vrste zavarovanja, za katerega družba jamči in od geografske porazdelitve njenih aktivnosti.
Predlog spremembe
14
Predlog direktive
Člen 47 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Aktuarsko funkcijo izvajajo osebe, ki imajo ustrezno znanje aktuarske in finančne matematike in ki lahko, če je primerno, dokažejo svoje zadevne izkušnje in strokovna znanja z ustreznimi strokovnimi in drugimi standardi.
2. Aktuarsko funkcijo izvajajo osebe, ki imajo ustrezno znanje aktuarske in finančne matematike, imajo sposobnosti, ki so sorazmerne z zapletenostjo in strukturo tveganja zadevnega podjetja, in ki lahko, če je primerno, dokažejo svoje zadevne izkušnje in strokovna znanja z ustreznimi strokovnimi in drugimi standardi.
Obrazložitev
Zagotovitev ustreznih sredstev in znanja.
Predlog spremembe
15
Predlog direktive
Člen 52 – odstavek 1 – točka (a)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) če bi z razkritjem takšnih podatkov konkurenčna podjetja pridobila znatno neupravičeno prednost ;
(a) če bi z razkritjem takšnih podatkov podjetja utrpela neupravičeno poslovno škodo ;
Obrazložitev
Pravilen izraz bi moral biti "škoda" za podjetje, ki lahko nastane zaradi nepoštene konkurence ali drugih razlogov.
Predlog spremembe
16
Predlog direktive
Člen 70
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine v skladu z drugim odstavkom člena 2 Sklepa Komisije 2004/6/ES.
Države članice zagotovijo, da nadzorni organi sodelujejo pri dejavnostih Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine v skladu z drugim odstavkom člena 2 Sklepa Komisije 2004/6/ES ter da jih nacionalni mandati, ki so bili podeljeni tem organom, ne ovirajo pri njihovem delovanju in dolžnostih v vlogi članov tega odbora ali v okviru te direktive .
Obrazložitev
Mnenje Odbora evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine mora biti pošteno, pravično in nepolitično. Nacionalnim nadzornikom je zato treba omogočiti, da komunicirajo in svobodno sodelujejo med seboj.
Predlog spremembe
17
Predlog direktive
Člen 76 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Izračun najboljše ocene temelji na tekočih in verodostojnih podatkih ter realnih predpostavkah in se izvede z uporabo ustreznih aktuarskih metod in statističnih tehnik.
Izračun najboljše ocene temelji na tekočih in verodostojnih podatkih ter realnih predpostavkah in se izvede z uporabo ustreznih , veljavnih in relevantnih aktuarskih metod in statističnih tehnik.
Obrazložitev
Beseda ustreznost ne zadošča, saj se v členu 83 pojavljata še "veljavnost in relevantnost.
Predlog spremembe
18
Predlog direktive
Člen 109 – odstavek 1 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) korelacijske parametre;
(c) korelacijske parametre in postopke za posodabljanje teh parametrov ;
Obrazložitev
Nedavna finančna kriza je pokazala, da se lahko pojavi potreba po hitri prilagoditvi korelacijskih parametrov.
Predlog spremembe
19
Predlog direktive
Člen 119 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Metode, uporabljene za izračun napovedi v obliki verjetnostne porazdelitve, temeljijo na ustreznih aktuarskih in statističnih tehnikah in so skladne z metodami, uporabljenimi za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.
2. Metode, uporabljene za izračun napovedi v obliki verjetnostne porazdelitve, temeljijo na ustreznih , veljavnih in relevantnih aktuarskih in statističnih tehnikah in so skladne z metodami, uporabljenimi za izračun zavarovalno-tehničnih rezervacij.
Obrazložitev
Beseda ustreznost ne zadošča, saj se v členu 83 pojavljata še "veljavnost in relevantnost.
Predlog spremembe
20
Predlog direktive
Člen 130 – odstavek 4 – pododstavek 5 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Nadzorniki lahko upoštevajo učinke prostovoljnih kodeksov ravnanja in transparentnosti na upravljanje sredstev, ki jih spoštujejo zadevne institucije pri poslovanju z nereguliranimi ali alternativnimi naložbenimi instrumenti.
Obrazložitev
Gre za pojasnitev. Nadzorniki ne bodo upoštevali, ali institucije uporabljajo kodekse ravnanja, temveč bodo upoštevali kodekse, ki se uporabljajo, če sploh, ter njihov učinek na upravljanje sredstev s strani zavarovalnic.
Predlog spremembe
21
Predlog direktive
Člen 142 – odstavek 1 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Nadzorni organ domače države članice, lahko odvzame dovoljenje, ki ga je izdal zavarovalnici ali pozavarovalnici v naslednjih primerih:
1. Nadzorni organ domače države članice, lahko med izvajanjem potrebnega nadzora odvzame dovoljenje, ki ga je izdal zavarovalnici ali pozavarovalnici v naslednjih primerih:
Obrazložitev
Ker so potrebni strogi nadzorni posegi, ko se prekrši zahtevani minimalni kapital (zato črtanje "lahko"), je treba pojasniti, da se popolni odvzem dovoljenja nanaša na novo ustanovljena podjetja in da bi morale nadzorne oblasti, kar zadeva druga podjetja, v postopkih, kot je likvidacija, sprejeti vse potrebne ukrepe za varovanje interesov zavarovalcev in obveznosti iz pozavarovalnih pogodb .
Predlog spremembe
22
Predlog direktive
Člen 142 – odstavek 1 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) podjetje nima zahtevanega minimalnega kapitala in nadzorni organ meni, da je predloženi finančni načrt očitno neustrezen ali zadevno podjetje ne izpolnjuje odobrenega načrta v treh mesecih od ugotovitve neskladnosti z zahtevanim minimalnim kapitalom.
(c) podjetje nima zahtevanega minimalnega kapitala in nadzorni organ meni, da je predloženi finančni načrt očitno neustrezen ali zadevno podjetje ne izpolnjuje odobrenega načrta v treh mesecih od ugotovitve neskladnosti z zahtevanim minimalnim kapitalom; v teh okoliščinah odvzem dovoljenja ne sme voditi v nikakršno prenehanje nadzora v zvezi z varovanjem interesov zavarovalcev in nadzorom vseh likvidacij, prevzemov ali podobnih dejavnosti.
Obrazložitev
Ker so potrebni strogi nadzorni posegi, ko se prekrši zahtevani minimalni kapital (zato črtanje "lahko"), je treba pojasniti, da se popolni odvzem dovoljenja nanaša na novo ustanovljena podjetja in da bi morale nadzorne oblasti, kar zadeva druga podjetja, v postopkih, kot je likvidacija, sprejeti vse potrebne ukrepe za varovanje interesov zavarovalcev in obveznosti iz pozavarovalnih pogodb .
Predlog spremembe
23
Predlog direktive
Člen 234 – odstavek 1 – točka c a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ca) primarni vir pomoči skupine so lastna sredstva, ki so prenesena iz matičnega podjetja na njegovo podružnico; če se pomoč skupini zagotovi iz virov, razpoložljivih v podružnici, je treba sestaviti zakonsko izvršljive pogodbe ali druge mehanizme, ki bodo omogočili prenos primernih lastnih sredstev;
Predlog spremembe
24
Predlog direktive
Člen 237 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Pomoč skupine je v obliki izjave nadzorniku skupine, podane v pravno zavezujočem dokumentu , ki predstavlja obveznost, da se bodo prenesla lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi člena 98(5).
2. Pomoč skupine je v obliki izjave kolegiju nadzornikov preko nadzornika skupine, po potrebi vključno s pravno izvršljivimi instrumenti , ki predstavljajo obveznost, da se bodo prenesla lastna sredstva, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi člena 98(5).
Obrazložitev
Obvestila o pomoči skupini vključujejo celotno skupino, torej je treba obvestiti kolegij. Druga oblika pomoči skupini je zmanjšanje obveznosti.
Predlog spremembe
25
Predlog direktive
Člen 237 – odstavek 3 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
da dokument, ki vsebuje izjavo o pomoči skupine, izpolnjuje vse zahteve v okviru prava matičnega podjetja, da se prizna za pravno zavezujočega , in da morebiten priziv na pravno ali upravno telo nima odložilnega učinka.
(c) da dokument, ki vsebuje izjavo o pomoči skupine in vse potrebne spremljajoče instrumente izpolnjuje vse zahteve v okviru zakona, izvršljivega v državi članici družbe, ki zagotavlja pomoč skupine, in da morebiten priziv na pravno ali upravno telo nima odložilnega učinka, vključno z vzpostavitvijo pomoči skupine do meje najnovejše izjave, ali kot določa člen 244(1), če je to primerno, in na isti ravni z zahtevami zavarovalca, vključno v razmerah reorganizacije, sestave, dodelitve, prenosa ali katerega koli drugega upravnega postopka .
Obrazložitev
Izvršljivost pomoči skupini, ki zajema dodatne začasne določbe v primeru pravnih nejasnosti (glej uvodno izjavo 70) in določitev razvrščanja pomoči skupini.
Predlog spremembe
26
Predlog direktive
Člen 244
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: zmanjšanje pomoči skupine
Hčerinska podjetja zavarovalnice ali pozavarovalnice: enaka obravnava
1. Če je na matično podjetje in nadzornika skupine naslovljenih več zahtevkov za prenos primernih lastnih sredstev v skladu s členom 238 ali 239 in skupina nima dovolj primernih lastnih sredstev, da bi izpolnila vse, se zneski, ki izhajajo iz zadnjih sprejetih izjav po potrebi zmanjšajo.
1. Če je na matično podjetje in nadzornika skupine naslovljenih več zahtevkov za prenos primernih lastnih sredstev v skladu s členom 238 ali 239 in skupina nima dovolj primernih lastnih sredstev, da bi izpolnila vse, se uporabijo naslednja pravila:
(a) vse zavarovalnice in pozavarovalnice, ki so podružnice matičnega podjetja so skupaj odgovorne, skupaj z matičnim podjetjem, do zneskov, ki izhajajo iz zadnjih sprejetih izjav glede posamezne podružnice, ki je predmet pravil iz člena 236 do 241;
Zmanjšanje se izračuna za vsako hčerinsko podjetje, da se zagotovi, da se za vsako hčerinsko podjetje uporablja isto razmerje med vsoto njegovih razpoložljivih sredstev in morebitnega prenosa s strani skupine na eni strani ter vsoto njegovih zavarovalno-tehničnih rezervacij in njegovega zahtevanega minimalnega kapitala na drugi strani.
(b) zneski iz točke (a) se zmanjšajo, če je to potrebno. Zmanjšanje se izračuna za vsako hčerinsko podjetje, da se zagotovi, da se za vsako hčerinsko podjetje uporablja isto razmerje med vsoto njegovih razpoložljivih sredstev in morebitnega prenosa s strani skupine na eni strani ter vsoto njegovih zavarovalno-tehničnih rezervacij in njegovega zahtevanega minimalnega kapitala na drugi strani.
2. Države članice zagotovijo, da se obveznosti, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, ki jih sklene matično podjetje, ne obravnavajo ugodneje kot obveznosti, ki izhajajo zavarovalnih pogodb, ki jih sklene katero koli hčerinsko podjetje, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241.
2. Ne glede na člen 277 države članice zagotovijo, da se obveznosti, ki izhajajo iz zavarovalnih pogodb, ki jih sklene matično podjetje, ne obravnavajo ugodneje kot obveznosti, ki izhajajo zavarovalnih pogodb, ki jih sklene katero koli hčerinsko podjetje, za katero veljajo pravila iz členov 236 do 241.
Predlog spremembe
27
Predlog direktive
Člen 251 – odstavek 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6a. Države članice zagotovijo, da bo nadzorni organ, ki deluje kod nadzornik skupine, tako tudi prepoznan na nediskriminatoren način; posledično ne smejo biti legitimni ukrepi, ki jih sprejme kot nadzornik skupine, vključno, a ne omejeno le na prenose kapitala, na podlagi nacionalnega mandata tega nadzornika obravnavani v nasportju z interesi države članice ali zavarovalcev iz te države članice.
Obrazložitev
Nacionalni nadzornik mora kot nadzornik skupine v domači državi članici delovati v interesu skupine. Nacionalni nadzorniki ne smejo biti zaskrbljeni, da jih bodo lahko zaradi sprejetih odločitev na tej podlagi zavarovalci iz domače države članice, če menijo, da jim tej ukrepi škodijo, tožili.
Predlog spremembe
28
Predlog direktive
Člen 262 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2a) V primeru, ko holdinško podjetje ali matična družba ne izvaja obveznosti pomoči skupine, lahko nadzornik skupine določi, da se nadzor na podlagi skupine preneha.
Obrazložitev
Kazen s katero podjetje izgubi vse kapitalske prednosti, ki izhajajo iz skupine, če ne izvaja obveznosti iz pomoči skupine.
Predlog spremembe
29
Predlog direktive
Člen 304 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(3a) Ne glede na odstavek 1 in ob upoštevanju postopka odločanja iz člena 251(4) in nalog iz uvodne izjave 23 se Odboru evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine z uredbo, ki bo začela veljati sočasno s to direktivo, podeli pravni status.
Obrazložitev
Odbor evropskih zavarovalnih in pokojninskih nadzornikov (CEIOPS) bo dobil pristojnosti za odločanje, na primer za reševanje sporov v zvezi s pomočjo skupine. V primeru pravnega spodbijanja njegovih odločitev bi bilo zaželeno in tudi odgovorno, če bi bil CEIOPS stranka v postopku, ne pa da ga zastopa Komisija. Sodišče Evropskih skupnosti je v zadevi C-217/04 z dne 2. maja 2006 razsodilo, da je člen 95 lahko podlaga za ustanovitev organa, torej si je mogoče smiselno podobno razlagati člen 47.
POSTOPEK
Naslov
Življenjsko zavarovanje - Solventnost II
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – COM(2007)0361 – 2007/0143(COD)
Pristojni odbor
ECON
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
JURI
24.9.2007
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Sharon Bowles
19.11.2007
Obravnava v odboru
19.12.2007
8.4.2008
Datum sprejetja
25.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
21
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Carlo Casini, Titus Corlăţean, Marek Aleksander Czarnecki, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Neena Gill, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Diana Wallis, Jaroslav Zvěřina
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Sharon Bowles, Georgios Papastamkos, Michel Rocard, Gabriele Stauner, József Szájer
PRILOGA: MNENJE POSVETOVALNE DELOVNE SKUPINE PRAVNIH SLUŽB EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE
Bruselj, 10. april 2008
MNENJU
V VEDNOST EVROPSKI PARLAMENT
SVET –
KOMISIJA
Spremenjeni predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II)
KOM(2005) 119 konč. z dne 26.2.2008 – 2007/0143 (COD)
Ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov, še posebej njegove devete točke, se je posvetovalna skupina, ki jo sestavljajo predstavniki pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sestala 13. marca 2007, da bi preučila omenjeni predlog, ki ga je predložila Komisija.
Na srečanju
Posvetovalna skupina je imela na voljo angleško, francosko in nemško jezikovno različico predloga, svoje delo pa je opravila na osnovi angleške različice, saj je bila to osnovna različica obravnavanega besedila. je bil proučen predlog direktive Sveta o preoblikovanju Prve direktive Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja, Direktive Sveta 78/473/EGS z dne 30. maja 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o sozavarovanju na ravni Skupnosti, Direktive Sveta 87/344/EGS dne 22. junija 1987 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zavarovanju stroškov postopka, Druge direktive Sveta 88/357/EGS z dne 22. junija 1988 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja, ki opredeljuje določbe za učinkovito uresničevanje svobode opravljanja storitev, in o spremembah Direktive 73/239/EGS, Direktive Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o spremembah Direktiv 73/239/EGS in 88/357/EGS in o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (Tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju), Direktive 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini, Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic, Direktive 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju in Direktive 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES.
Svetovalna delovna skupina je po preučitvi dosegla soglasje, da predlog ne vsebuje nikakršnih bistvenih sprememb, razen tistih, ki so bile opredeljene kot take. V zvezi s kodifikacijo nespremenjenih določb iz predhodnega akta s temi vsebinskimi spremembami je sklenila tudi, da predlog Komisije vsebuje le kodifikacijo obstoječega besedila brez vsebinskih sprememb.
C. PENNERA J.-C. PIRIS M. PETITE
pravnik Pravni svetovalec Generalni direktor
POSTOPEK
Naslov
Zavarovanje in pozavarovanje - Solventnost II (preoblikovanje)
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – COM(2007)0361 – 2007/0143(COD)
Datum predložitve EP
26.2.2008
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
24.9.2007
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
JURI
24.9.2007
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Peter Skinner
4.7.2006
Obravnava v odboru
11.4.2007
2.10.2007
18.12.2007
26.2.2008
1.4.2008
15.7.2008
22.9.2008
Datum sprejetja
7.10.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
22
7
4
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Veličkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Salvador Domingo Sanz Palacio, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Piia-Noora Kauppi, Werner Langen, Thomas Mann, Biljana Ilieva Raeva, Karl von Wogau
