31.8.2007
PREDLOG RESOLUCIJE
k vprašanjema za ustni odgovor B6‑0149/2007 in B6‑0150/2007
v skladu s členom 108(5) Poslovnika,
ki ga vlagajo
– Cristina Gutiérrez-Cortines v imenu skupine PPE-DE,
– María Sornosa Martínez v imenu skupine PSE,
– Vittorio Prodi v imenu skupine ALDE,
– Liam Aylward, Adriana Poli Bortone, Alessandro Foglietta in Cristiana Muscardini v imenu skupine UEN,
– Marie Anne Isler Béguin in David Hammerstein v imenu skupine Verts/ALE,
– Roberto Musacchio v imenu skupine GUE/NGL,
– Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM
o ciljih EU za 8. zasedanje konference pogodbenic (COP8) konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD), ki bo potekala v Madridu od 3. do 14. septembra 2007
Resolucija Evropskega parlamenta o ciljih EU za 8. zasedanje konference pogodbenic (COP8) konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD), ki bo potekala v Madridu od 3. do 14. septembra 2007
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju 8. zasedanja konference pogodbenic (COP8) konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD), ki bo potekala v Madridu v Španiji od 3. do 14. septembra 2007,
–
ob upoštevanju člena 108(5) svojega poslovnika,
A.
ker dezertifikacija pomeni degradacijo tal v sušnih, polsušnih in suhih subhumidnih območjih, kar je posledica različnih dejavnikov, vključno s podnebnimi nihanji in človekovimi dejavnostmi, in zato zahteva celovito preučitev in program izvajanja,
B.
ker sprememba podnebja povzroča segrevanje zemlje, povišanje temperature tal in posledično povečano izhlapevanje, kar vodi v dezertifikacijo,
C.
ker povečana temperatura izsušuje vodnjake, znižuje vodostaj rek in podtalnih vodnih bazenov ter s tem uničuje površinsko strukturo tal; ker bo zaradi vse daljših sušnih obdobij teže obnavljati gozdove po požarih, prisotna pa bo tudi nevarnost dezertifikacije,
D.
ker sta dezertifikacija in suša problema, ki pestita vsa območja sveta, in ker je za odpravo dezertifikacije in/ali omilitev posledic suše potrebno skupno ukrepanje; ker je konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji edini pravno zavezujoči instrument za reševanje problema degradacije tal na sušnih območjih, katerega podpisnice/pogodbenice so skoraj vse države sveta (191),
E.
ker je med državami, ki se soočajo s hudo sušo in/ali dezertifikacijo, veliko držav v razvoju, še zlasti najmanj razvitih držav,
F.
ker dezertifikacija po ocenah programa Združenih narodov za okolje (UNEP) trenutno prizadeva približno petindvajset do trideset odstotkov svetovnega zemeljskega površja in je zato ogroženih od 1,2 do 2 milijardi ljudi v vsaj sto državah; ker so bile gospodarske izgube zaradi znižane produktivnosti v letu 1992 ocenjene na 42 milijard dolarjev (64 milijard dolarjev v cenah iz leta 2006); ker se dezertifikacija na svetovni ravni širi ter vodi v revščino, prisilno preseljevanje in spore,
G.
ker so tri četrtine tal v sušnih, polsušnih in suhih subhumidnih območjih v procesu degradacije in je skoraj polovica zemljišč, namenjenih obrečnemu poljedelstvu, ogrožena, degradacija pa povzroča izgubo biološke raznovrstnosti, manjšo rodovitnost tal in njihove zmogljivosti, da zadržujejo vodo, povečano erozijo in manjše zajetje ogljika,
H.
ker dezertifikacija največkrat nastopi zaradi preveč intenzivnega poljedelstva, prekomerne paše, neustreznih namakalnih praks in krčenja gozdov; ker te dejavnosti izhajajo iz slabega upravljanja z zemljišči, kar je pogosto posledica družbenoekonomskih razmer, v katerih živijo kmetje; ker bi bile glede na opravljene študije naložbe v trajnostno upravljanje z zemljišči donosne,
I.
ker so skrajni podnebni pojavi, kot so poplave in suše, povezani s spremembo podnebja, vse pogostejši in imajo vse hujše posledice, kar še povečuje nevarnosti ter negativne gospodarske in družbene posledice dezertifikacije,
J.
ker dezertifikacija prispeva tudi k spremembi podnebja in sicer z degradacijo tal in s tem povezano izgubo vegetacije, kar povečuje emisije in zmanjšuje ponor ogljika; ker bi odprava sušnih razmer lahko imela pomemben pozitiven učinek,
K.
ker igra konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji ključno vlogo v svetovnih prizadevanjih za odpravo revščine, trajnostni razvoj in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja,
1.
izraža podporo omenjeni konvenciji in njenemu procesu reform; poziva Komisijo in države članice, naj na zasedanju konference pogodbenic (COP) v tesnem sodelovanju s partnericami AKP predstavijo poenoteno stališče;
2.
izraža podporo strateškemu akcijskemu načrtu s časovno obvezujočimi cilji; poziva EU, naj se konstruktivno zavzame za oblikovanje 10-letnega strateškega načrta in pogajanje o njem, da bi se vzpostavili močni in učinkoviti mehanizmi za učinkovito izvajanje konvencije; s tem v zvezi poziva, naj se posebna pozornost nameni:
∙ doseganju napredka v praksi in v lokalnih skupnostih
∙ sinergijam pri doseganju ciljev konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji in razvojnih ciljev tisočletja
∙ vzpostavljanju zmogljivosti zunaj središčne ravni s poudarkom na lokalnih interesnih skupinah;
3.
poudarja vlogo civilne družbe in lokalnega prebivalstva pri izvajanju in doseganju ciljev konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji;
4.
priporoča organizacijo konference za oceno izvajanja in učinkovitosti akcijskih načrtov v najbolj prizadetih območjih, še posebej v Afriki, in to pred naslednjimi konferencami pogodbenic;
5.
priznava pomen degradacije tal kot ključnega zaviralnega dejavnika v prihodnjem razvoju prizadetih držav in poziva EU, naj v svoji razvojni politiki, tudi pri ocenjevanju potreb po razvojni pomoči, temu pojavu nameni posebno pozornost;
6.
je zaskrbljen, ker za dejavnosti primanjkuje sredstev; pozdravlja dejstvo, da se globalni sklad za okolje uporablja kot finančni mehanizem konvencije, in poziva EU, naj z uporabo prožnih mehanizmov iz okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja okrepi financiranje ukrepov proti dezertifikaciji;
7.
poziva k reformi skupne kmetijske politike ter s tem k uvedbi zavezujočih meril za boj proti dezertifikaciji in degradaciji tal na prizadetih območjih Evropske unije; poleg tega poziva k politiki preprečevanja in izvajanja, da bi ljudi zadržali v podeželskih okoljih;
8.
poziva Komisijo, naj pretehta ustanovitev evropskega observatorija za suše, kjer bi zbirali znanje in predlagali ukrepe za blažitev in spremljanje suše v Evropi ter s tem kar najbolj zmanjšali njene posledice;
9.
priznava, da so nedavne študije privedle do zaključka, da bi bili stroški naložbe v zmanjšanje degradacije tal na prizadetih območjih nižji od stroškov, ki jih povzroča degradacija; se zaveda potrebe po dolgoročnem sprejemanju obveznosti, če naj bi bili ukrepi za boj proti dezertifikaciji učinkoviti;
10.
poziva Komisijo in države članice, naj si pri izvajanju konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji prizadevajo za mednarodno sodelovanje, in sicer tako, da zagotovijo dodatne spodbude in finančno podporo, v programih s področja voda pa podprejo čezmejno sodelovanje; poleg tega poziva k uvrstitvi te teme na dnevni red naslednjega vrha EU – Afrika;
11.
ponovno opozarja na svojo resolucijo iz julija 2005 in razočaranje nad tem, da ni obvezujočih in celovitih predpisov, ki bi prepovedovali uvoz nezakonito in netrajnostno pridobljenega lesa v EU;
12.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter pogodbenicam in sekretariatu konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji.
