A7-0160/2010
17.5.2010
***I
POROČILO
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema
(KOM(2009)0139 – C7 ‑0103/2009 – 2009/0047(COD))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalec: Evžen Tošenovský
PE 428.325v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................25
MNENJE Odbora za PRORAČUN .....................................................................................27
POSTOPEK..............................................................................................................................32
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema
( KOM(2009)0139 – C7‑0103/2009 – 2009/0047(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2009)0139 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 156 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C7-0103/2009 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ ( KOM(2009)0665 ),
– ob upoštevanju člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
UL C 317, 23. 12. 2009, str. 103. ,
– po posvetovanju z Odborom regij,
– ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun ( A7–0160/2010 ),
1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.
SPREMEMBE PARLAMENTA
* Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani. *
k predlogu Komisije
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (EU) št. .../2010
▌ o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS in o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in o spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju PDEU in zlasti člena 172 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
UL C 317, 23. 12. 2009, str. 103. ,
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom
Stališče Evropskega parlamenta z dne ... 2010. ,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) Evropska satelitska radio-navigacijska politika se sedaj izvaja v okviru programov EGNOS in GALILEO.
(1a) Z Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema
UL L 246, 20. 7. 2004, str. 1. ▌je bila ustanovljena agencija Skupnosti, imenovana Evropski nadzorni organ za GNSS (v nadaljnjem besedilu „Organ“).
▌
(3) V Uredbi (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo)
UL L 196, 24. 7. 2008, str. 1. je določen nov okvir za javno upravljanje in financiranje programov Galileo in EGNOS. V uredbi je predvideno načelo stroge razdelitve pristojnosti med Evropsko unijo, ki jo zastopa Komisija, Organom in Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu: ESA), v njej se na Komisijo prenaša odgovornost za upravljanje programov in dodelijo naloge, ki so bile na začetku zaupane Organu. Uredba prav tako predvideva, da Organ izpolnjuje dodeljene naloge ob priznavanju Komisije v vlogi upravnika programov in v skladu s smernicami, ki jih izda Komisija.
(3a) Poleg tega sta Evropski parlament in Svet v Uredbi (ES) št. 683/2008 povabila Komisijo, „naj izdela predlog za formalno uskladitev upravljavskih struktur programov, določenih z Uredbo (ES) št. 1321/2004, z novo vlogo Komisije in nadzornega organa“.
▌
(5) ▌ Ta agencija se glede na svoje področje delovanja ne sme več imenovati „Evropski nadzorni organ za GNSS“, ampak „Agencija za evropski GNSS“ (v nadaljnjem besedilu: Agencija). Vendar pa mora Agencija zagotoviti nadaljevanje dejavnosti Organa, vključno glede pravic in obveznosti, osebja in veljavnosti vseh sprejetih sklepov.
(6) Tudi predmet Uredbe (ES) št. 1321/2004 je treba prilagoditi, da bo odražal dejstvo , da Agencija ne skrbi več za javne interese glede evropskih programov globalnega navigacijskega satelitskega sistema ( GNSS ) in da je regulativni organ za te programe
(6a) Pravni status Agencije mora biti tak, da ji omogoča, da pri izvajanju svojih nalog deluje kot pravna oseba.
(7) Pomembno je prilagoditi tudi naloge Agencije in v zvezi s tem zagotoviti, da so njene naloge opredeljene v skladu s tistimi, določenimi v členu 16 Uredbe (ES) št. 683/2008 , vključno z možnostjo izpolnjevanja drugih nalog, ki ji jih lahko poveri Komisija, v podporo Komisiji pri izvajanju programov GNSS . V skladu s členom 54(2)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248, 16. 9. 2002, str. 1. , bi takšne dejavnosti lahko vključevale recimo:
– spremljanje razvoja usklajevalnih in posvetovalnih postopkov na področju varnosti;
– izvajanje vseh raziskovalnih dejavnosti, ki so koristne za razvoj in promocijo evropskih programov GNSS;
– zagotavljanje podpore pri razvoju in izvajanju pilotnega projekta za javne regulirane storitve (projekt PRS).
(7a) Na svojem področju, v okviru ciljev in pri opravljanju nalog, Agencija upošteva zlasti določbe , ki se uporabljajo za institucije Unije.
(7b) Prav tako bi morala Komisija v okviru vmesnega pregleda programa Galileo, predvidenega v letu 2010, kakor določa člen 22 Uredbe (ES) št. 683/2008, obravnavati vprašanje upravljanja programa v fazi delovanja in uporabe ter vprašanje, kakšno vlogo bo v tej zvezi imela Agencija.
(8) Da bi odražale naslov te uredbe ▌in ime Agencije ▌, je treba spremeniti vse določbe Uredbe (ES) št. 683/2008 , ki omenjajo prejšnja naslov in ime.
▌
(9a) Da bi bilo zagotavljanje izpolnjevanja nalog Agencije učinkovito, naj bodo države članice in Komisija zastopane v upravnem svetu, ki so mu poverjene pristojnosti, potrebne za določanje proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejemanje finančnih pravil, določanje preglednih delovnih postopkov pri odločanju Agencije, odobritev njegovega programa dela ter imenovanje izvršilnega direktorja.
(9b) Prav tako je primerno vključiti opazovalca Evropskega parlamenta v upravni svet Agencije ▌kot člana brez glasovalne pravice , saj je bila v Uredbi (ES) št. 683/2008 poudarjena koristnost tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. ▌
(10) Da bi se zagotovilo, da bi Agencija izpolnjevala svoje naloge ob priznavanju Komisije v vlogi upravnika programov in v skladu s smernicami, ki jih izda Komisija, je pomembno izrecno določiti, da mora Agencijo upravljati njen izvršilni direktor pod nadzorom upravnega sveta in v skladu s smernicami, ki jih za Agencijo izda Komisija . Enako pomembno je določiti, da bi morala imeti Komisija v upravnem svetu Agencije pet predstavnikov in da sklepi v zvezi z omejenim številom nalog sveta ne bi smeli biti sprejeti brez privolitve predstavnikov Komisije.
(10a) Da bi Agencija delovala nemoteno, je treba njegovega izvršilnega direktorja imenovati na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti; ustrezno mora biti usposobljen in izkušen, svoje naloge pa mora opravljati popolnoma neodvisno ter, kar zadeva organizacijo notranjega delovanja Agencije, prožno. Razen nekaterih dejavnosti in ukrepov v zvezi z varnostnim akreditiranjem bi moral izvršilni direktor pripraviti in sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi bil delovni progam Agencije zagotovo izpeljan ustrezno, vsako leto naj pripravi osnutek splošnega poročila, ki se predloži upravnemu svetu, sestavi naj tudi predlog načrta prihodkov in odhodkov Agencije ter izvršuje proračun.
(10b) Upravni svet Agencije bi moral biti zmožen sprejemati sklepe, s katerimi zagotavlja izpolnjevanje nalog Agencije, razen nalog v zvezi z akreditacijo, ki jih je treba zaupati svetu za varnostno akreditiranje, za katerega upravni svet opravlja le naloge, povezane z viri in proračunom. Dobro upravljanje programov zahteva skladnost nalog upravnega sveta z novimi cilji, naloženimi Agenciji na podlagi člena 16 Uredbe (ES) št. 683/2008, še zlasti kar zadeva delovanje centra za spremljanje varnosti in navodila, izdana na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP z dne 12. julija 2004 o vidikih delovanja Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije
UL L 246, 20. 7. 2004, str. 30 . .
▌
(11a) Postopki, po katerih so imenovani zaposleni, so pregledni.
(12) Nadalje, ob upoštevanju obsega nalog, zaupanih Agenciji, med katerimi je tudi varnostno akreditiranje, je treba razpustiti znanstveno-tehnični odbor, ustanovljen znotraj Agencije, ter zamenjati odbor za varnost in varovanje sistema s svetom za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS, ki je odgovoren za varnostne akreditacije ter sestavljen iz predstavnikov držav članic in Komisije . Visoki predstavnik za zunanjo in varnostno politiko (VS) in ESA bi morala imeti vlogo opazovalcev.
(13) Akreditacijske dejavnosti je treba izvajati neodvisno od organov, ki upravljajo programe, zlasti Komisije, drugih organov Agencije, ESA in drugih subjektov, odgovornih za izvajanje varnostnih določb. Da bi zagotovili takšno neodvisnost, mora biti svet za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS ▌organ ▌za varnostno akreditiranje sistemov in sprejemnikov s tehnologijo PRS. Znotraj Agencije bi to moral biti samostojen organ , ki svoje sklepe sprejema neodvisno in nepristransko, v interesu državljanov .
( 14) Ker Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 683/2008 upravlja vse vidike, povezane z varnostjo sistemov, in za zagotovitev učinkovitega upravljanja varnostnih vidikov in upoštevanje načela stroge razdelitve pristojnosti, ki je predvideno v tej uredbi, bistveno, da so dejavnosti sveta za varnostno akreditiranje strogo omejene na dejavnosti varnostnega akreditiranja sistemov in da nikakor ne morejo posegati v dejavnosti, zaupane Komisiji na podlagi člena 13 Uredbe (ES) št. 683/2008 .
(14a) Sklepi Komisije v skladu s postopki, ki vključujejo Odbor za evropske programe GNSS, na noben način ne vplivajo na sedanja pravila o proračunskih zadevah ali specifične pristojnosti držav članic glede varnostnih zadev.
(14b) V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) 683/2008 se, kadar bi obratovanje Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema vplivalo na varnost Unije ali njenih držav članic, uporabijo postopki iz Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP. Svet lahko zlasti v primeru, da bi v povezavi z delovanjem ali uporabo sistema bila ogrožena varnost Unije ali katere od držav članic ali da bi bilo ogroženo delovanje sistema, zlasti zaradi mednarodne krize, soglasno odloči o potrebnih navodilih za Agencijo in za Komisijo. Razpravo v Svetu, da bi se dogovorili o takšnih navodilih, lahko zahteva vsak član Sveta, VP ali Komisija.
(14c ) Po načelu subsidiarnosti bi morali sklepi o varnostnem akreditiranju, v skladu s postopkom, opredeljenim v strategiji za varnostno akreditacijo, temeljiti na sklepih o lokalni varnostni akreditaciji, ki so jih sprejeli nacionalni organi za varnostno akreditiranje posameznih držav članic;
(14d) Da bi lahko svet za varnostno akreditiranje vse svoje dejavnosti izvajal hitro in učinkovito, bi moral imeti možnost ustanovitve primernih podrejenih organov, ki delujejo po njegovih navodilih. Tako bi moral ustanoviti „komisijo“, ki bi mu pomagala pri pripravi svojih sklepov, ter „organ za razpošiljanje kriptografskega materiala“, ki bi upravljal in pripravljal zadeve v zvezi s kriptografskim materialom, vključno s „ključno celico za polete“, ki bi se osredotočala na operativne ključe za polete in izstrelitve, ter po potrebi druga telesa za obravnavanje specifičnih vprašanj. Pri tem bi bilo treba posebej obravnavati potrebno nadaljevanje dela v teh organih.
(15) Pomembno je tudi, da so akreditacijske dejavnosti usklajene z delom organov, ki upravljajo programe, in drugih subjektov, odgovornih za izvajanje varnostnih določb. ▌
(16) Glede na specifičnost in zapletenost sistemov je nujno, da dejavnosti akreditiranja potekajo v okviru kolektivne odgovornosti za varnost Unije in njenih držav članic , s prizadevanjem za doseganje soglasja in vključevanjem vseh akterjev, ki jih zadeva varnost, ter za stalno spremljanje tveganja . Nujno je tudi, da se tehnične akreditacijske dejavnosti zaupajo uglednim strokovnjakom , ki so primerno usposobljeni za akreditiranje zapletenih sistemov in imajo varnostno dovoljenje ustrezne stopnje.
(17) Da bi svet za varnostno akreditiranje lahko izpolnjeval svoje naloge, bi bilo treba določiti tudi, da mu države članice pošljejo vse potrebne dokumente, ustrezno pooblaščenim osebam odobrijo dostop do tajnih podatkov in vseh območij v njihovi pristojnosti in da so na lokalni ravni odgovorne za varnostno akreditiranje območij na svojem ozemlju.
▌
(19) Sistemi, vzpostavljeni v okviru evropskih satelitskih navigacijskih programov, katerih uporaba sega prek nacionalnih meja držav članic, so infrastrukture, zasnovane kot vseevropska omrežja v smislu določb člena 172 PDEU. Poleg tega storitve, ki se ponujajo prek teh sistemov, prispevajo k razvoju vseevropskih omrežij na področju prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture.
(19a) Komisija oceni proračunske posledice financiranja Agencije za zadevno odhodkovno postavko. Na podlagi podatkov in brez poseganja v ustrezne zakonodajne postopke, morata obe veji proračunskega organa v okviru proračunskega sodelovanja pravočasno doseči sporazum o financiranju Agencije. Za prispevek Unije v breme splošnega proračuna Evropske unije se uporablja proračunski postopek Unije. Poleg tega Evropsko računsko sodišče revidira računovodske izkaze opravi v skladu z naslovom VIII Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
( 19b ) Agencija naj uporablja ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov. Prav tako naj upošteva načela, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in službe Komisije.
(19c) Tretje države bi morale imeti možnost sodelovanja v Agenciji, pod pogojem, da prej sklenejo sporazum s Unijo, zlasti če so bile te države s svojim prispevkom v okviru ESA programa GALILEOSAT vključene v predhodne faze programa.
(19d) Ker ciljev te uredbe, in sicer oblikovanja in zagotavljanja delovanja Agencije, odgovorne zlasti za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže Unija, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je nujno potrebno za dosego teh ciljev.
(19e) Zato je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 863/2008.
(20) Uredba (ES) št. 1321/2004 je bila predhodno spremenjena . Glede na predloge sprememb, ki se vlagajo zdaj, je zavoljo jasnosti primerno, da se ta uredba razveljavi in zamenja z novo uredbo –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Poglavje 1
Predmet, naloge, organi
Člen 1
Predmet
S to uredbo se ustanovi agencija Unije, imenovana Agencija za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu: Agencija).
Člen 2
Naloge
Naloge Agencije so naloge, navedene v členu 16 Uredbe (ES) št. 683/2008.
Člen 3
Organi
Organi Agencije so upravni svet, svet za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS in izvršilni direktor. Svoje naloge izpolnjujejo v skladu s smernicami, ki jih izda Komisija, kakor določa člen 16 Uredbe (ES) št. 683/2008.
Člen 4
Pravni status, lokalne pisarne
1. Agencija je organ Unije. Je pravna oseba.
2. Agencija ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.
3. Agencija lahko sklene v državah članicah ali drugih državah, udeleženih v programu v skladu s členom 20, ustanoviti lokalne pisarne, če te države s tem soglašajo.
4. Agencijo predstavlja izvršilni direktor ob upoštevanju člena 9b(9) .
Člen 5
Upravni svet
1. Ustanovi se upravni svet, ki opravlja naloge, navedene v členu 6.
2. Upravni svet sestavljajo po en predstavnik, ki ga imenuje vsaka država članica, pet predstavnikov , ki jih imenuje Komisija in predstavnika brez glasovalne pravice, ki ga imenuje Evropski parlament . Mandat članov upravnega sveta traja pet let. Mandat se bo lahko ▌enkrat podaljšal za največ pet let . Predstavnik VP in predstavnik ESA sta vabljena, da prisostvujeta sestankom upravnega sveta kot opazovalca.
3. Po potrebi se udeležba predstavnikov tretjih držav ter pogoji zanjo opredelijo v dogovorih, ki jih predvideva člen 20.
4. Upravni svet izmed svojih članov izvoli predsednika in njegovega namestnika. Namestnik samodejno prevzame vlogo predsednika, če ta zaradi zadržanosti ne more opravljati svojih nalog. Mandat predsednika in namestnika predsednika traja dve leti in pol; s koncem članstva v upravnem svetu njun mandat preneha. Ponovno sta lahko imenovana enkrat.
5. Sestanke upravnega sveta sklicuje njegov predsednik.
Izvršilni direktor Agencije se običajno udeležuje posvetovanj , razen če se predsednik odloči drugače .
Upravni svet ima redni sestanek dvakrat na leto. Sestaja pa se tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov.
Upravni svet lahko osebe, katerih mnenje bi utegnilo biti zanimivo, povabi, da njegovim sestankom prisostvujejo kot opazovalci. ▌Članom upravnega sveta lahko v skladu z določbami njegovega poslovnika pomagajo svetovalci ali izvedenci.
Sekretariat upravnega sveta zagotovi Agencija.
6. Če s to uredbo ni določeno drugače, upravni svet svoje sklepe sprejema z dvotretjinsko večino svojih članov.
7. Vsak predstavnik države članice in Komisije ima en glas . Sklepi na podlagi člena 6(b) in (e) se ne sprejmejo brez pozitivnega glasu predstavnikov Komisije. Izvršilni direktor Agencije ne glasuje.
V poslovniku se določijo podrobna pravila o glasovanju, zlasti pogoji, pod katerimi člani lahko glasujejo v imenu drugih članov.
Člen 6
Naloge upravnega sveta
Upravni svet skrbi, da Agencija izpolnjuje naloge, ki so ji zaupane, pod pogoji, določenimi v tej uredbi, in v ta namen sprejema vse potrebne odločitve. Kar zadeva naloge in sklepe v zvezi z varnostno akreditacijo, predvidene v poglavju II, je upravni svet odgovoren le za zadeve v zvezi z viri in proračunom. Poleg tega upravni svet :
(a) na podlagi člena 7(2) imenuje izvršilnega direktorja;
(b) vsako leto najkasneje 15. novembra , potem ko prejme mnenje Komisije, sprejme delovni program Agencije za prihajajoče leto ▌;
(c) na podlagi členov 10 in 11 opravlja naloge v zvezi s proračunom Agencije;
(d) nadzoruje obratovanje centra za varnost Galileo (v nadaljnjem besedilu: „center za spremljanje varnosti Galileo“ ali „GSMC“) iz člena 16(a)(ii) Uredbe(ES) št. 683/2008;
(e) opravlja disciplinski nadzor nad izvršilnim direktorjem;
(f) v skladu s členom 18 sprejme posebne določbe, potrebne za izvajanje pravice dostopa do dokumentov Agencije;
(g) sprejme letno poročilo o dejavnostih in perspektivah Agencije ter ga do 1. julija posreduje državam članicam, Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Računskemu sodišču; Agencija proračunskemu organu posreduje vse informacije, ki so pomembne za izid postopkov ocenjevanja;
(h) sprejme svoj poslovnik.
▌
Člen 7
Izvršilni direktor
1. Agencijo upravlja njen izvršilni direktor, ki opravlja svoje naloge pod nadzorom upravnega sveta ▌.
2. Izvršilnega direktorja imenuje upravni svet na podlagi zaslug in z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti kot tudi ustrezne usposobljenosti in izkušenj izmed vsaj treh kandidatov, ki jih predlaga Komisija , po javnem natečaju, ki sledi objavi razpisa za prosto mesto v Uradnem listu Evropske unije in drugod . Upravni svet odloči s tričetrtinsko večino svojih članov.
Za razrešitev izvršilnega direktorja je pristojen upravni svet, in sicer po istem postopku.
Mandat izvršilnega direktorja traja pet let . Ponovno je lahko imenovan enkrat za nadaljnje obdobje petih let.
3. Evropski parlament ali Svet lahko od izvršilnega direktorja zahtevata, da jima predloži poročilo o opravljanju svojih nalog in da poda izjavo pred tema institucijama .
Člen 8
Naloge izvršilnega direktorja
Izvršilni direktor:
(a) je z izjemo dejavnosti in sklepov v skladu s členi poglavij II in III odgovoren za predstavljanje Agencije in skrbi za njeno vodenje;
(b) pripravlja delo upravnega sveta. Sodeluje pri delu upravnega sveta, vendar nima pravice glasovanja;
(c) je odgovoren za izvajanje letnega programa dela Agencije pod nadzorom upravnega sveta;
(d) sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavo obvestil, da bi zagotovil delovanje Agencije v skladu s to uredbo;
(e) sestavi načrt prihodkov in odhodkov Agencije v skladu s členom 11 ter izvršuje proračun v skladu s členom 12;
(f) vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži upravnemu svetu;
(fa) skrbi, da se je Agencija kot operater GSMC zmožna odzivati na navodila, dana na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP;
(g) določi organizacijsko strukturo Agencije in jo predloži v odobritev upravnemu svetu;
(h) v zvezi z osebjem izvaja pooblastila iz člena 16;
(i) lahko potem, ko to odobri upravni svet, sprejme potrebne ukrepe za vzpostavitev lokalnih pisarn v državah članicah v skladu s členom 4;
(ia) zagotovi, da svetu za varnostno akreditiranje in organom, ki so ustanovljeni pod njegovim okriljem iz člena 9b(11), na voljo sekretariat in vsi viri, potrebni za nemoteno delovanje.
Poglavje II
Vid iki, povezani z varnostjo Evropske unije ali držav članic
Člen 9
Skupni ukrep
1. V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) 683/2008 se, kadar bi obratovanje sistemov vplivalo na varnost Unije ali njenih držav članic, uporabijo postopki iz Skupnega ukrepa Sveta 2004/552/SZVP.
2. O sklepih o varnostni akreditaciji, sprejetih v skladu s poglavjem III, ter ostalih opredeljenih tveganjih, Komisija obvesti Svet v vednost.
Poglavje III
Varnostna akreditacija evropskih sistemov GNSS
Člen 9a
Splošna načela
Dejavnosti varnostne akreditacije iz tega poglavja se izvajajo v skladu z naslednjimi načeli:
– dejavnosti in odločanje v zvezi z varnostno akreditacijo poteka v duhu kolektivne odgovornosti za varnost Unije in njenih držav članic;
– pri odločanju si je treba prizadevati za soglasje in vanj vključiti vse ustrezne akterje, zainteresirane za varnostna vprašanja;
– naloge se izvajajo ob spoštovanju ustreznih pravil, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in Komisijo
Sklep Sveta 2001/264/ES o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (UL L 101, 11.4.2001, str. 1), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Sveta 2007/438/ES (UL L 164, 26. 6. 2007, str. 24). To besedilo bo nadomestil „Sklep Sveta o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU“ (dok. 13885/1/09 REV 1, UL L, str.). Pravila Komisije o varovanju, določena v Prilogi k Sklepu 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (UL L 317, 31. 12. 2001, str. 1), kakor so bila nazadnje spremenjena s Sklepom 2006/548/ES (UL L 215, 5. 8. 2006, str. 38). ;
– s stalnim spremljanjem se zagotovi, da so varnostna tveganja znana, da so opredeljeni varnostni ukrepi za zmanjšanje teh tveganj na sprejemljivo stopnjo v skladu s temeljnimi načeli in minimalnimi standardi iz pravil, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in Komisijo, in da se ti ukrepi izvajajo v skladu s konceptom globinske varnosti. Učinkovitost teh ukrepov se nenehno ocenjuje;
– sklepi o varnostnem akreditiranju, v skladu s postopkom, opredeljenim v strategiji za varnostno akreditacijo, temeljijo na sklepih o lokalni varnostni akreditaciji, ki so jih sprejeli ustrezni organi za varnostno akreditiranje držav članic;
– tehnične dejavnosti varnostne akreditacije se zaupajo strokovnjakom, ki so primerno usposobljeni za akreditiranje zapletenih sistemov, imajo varnostno dovoljenje ustrezne stopnje in delujejo nepristransko;
– sklepi o akreditaciji se sprejemajo neodvisno od Komisije, brez poseganja v člen 3, in subjektov, odgovornih za izvajanje programov. Zato je organ za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS samostojen organ znotraj Agencije, ki sklepe sprejema neodvisno;
– dejavnosti varnostne akreditacije se izvajajo ob usklajevanju zahteve po neodvisnosti s potrebo po zadostni usklajenosti med Komisijo in organi, odgovornimi za izvajanje varnostnih določb.
Člen 9b
Svet za varnostno akreditiranje
1. V okviru Agencije se ustanovi svet za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS (v nadaljnjem besedilu: svet). V zvezi z evropskimi sistemi GNSS ima ta organ naloge organa za varnostno akreditiranje, kakor je zapisano v ustreznih pravilih, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in Komisijo.
2. Svet opravlja Agenciji zaupane naloge, ki zadevajo varnostno akreditiranje iz člena 16(a)(i) uredbe (ES) št. 683/2008 in sprejema "sklepe o varnostnem akreditiranju", kakor je določeno v tem členu, zlasti v zvezi z odobritvijo strategije za varnostno akreditiranje in izstrelitev satelitov, dovoljenji za upravljanje sistemov v različnih konfiguracijah in različne storitve, dovoljenji za upravljanje zemeljskih postaj in še zlasti senzorskih postaj, nameščenih v tretjih državah, in dovoljenji za proizvodnjo sprejemnikov s tehnologijo PRS in pripadajočih sestavnih delov.
3. Varnostno akreditiranje sistemov, ki ga opravlja svet, zajema preverjanje skladnosti sistemov z varnostnimi zahtevami iz člena 13 Uredbe (ES) št. 683/2008 in s pravili, ki se glede varnosti uporabljajo za Svet in Komisijo.
4. Svet na podlagi poročil o tveganju iz odstavka 11 tega člena obvesti Komisijo o svoji oceni tveganja in ji ob vsakem sklepu o varnostnem akreditiranju svetuje glede možnosti za obvladovanje preostalih tveganj.
5. Komisija stalno obvešča svet o posledicah morebitnih sklepov sveta na pravilno izvajanje programov in o izvajanju načrtov za obvladovanje preostalih tveganj. Svet vzame na znanje takšna mnenja Komisije.
6. Sklepi sveta se naslovijo na Komisijo.
7. Svet sestavljajo po en predstavnik vsake države članice, predstavnik Komisije in predstavnik VP. Predstavnik ESA je povabljen, da prisostvuje sestankom sveta kot opazovalec.
8. Svet sprejme svoj poslovnik in imenuje predsednika.
9. Predsednik sveta je pristojen za predstavljanje Agencije v obsegu, v katerem za to v skladu s členom 8 ni pristojen izvršilni direktor.
10. Svet ima na razpolago potrebne človeške in materialne vire, ki jih potrebuje za zagotavljanje ustreznih funkcij administrativne podpore in ki mu omogočajo, da skupaj z organi iz odstavka 11 tega člena, neodvisno opravlja naloge zlasti pri vodenju zadev, začetku in spremljanju izvajanja varnostnih postopkov in izvajanju varnostnih pregledov sistema, pripravi sklepov in organizaciji sestankov.
11. Svet ustanovi posebne organe pod svojim okriljem, ki obravnavajo specifična vprašanja in delujejo po njegovih navodilih. Ob zagotavljanju potrebnega nadaljevanja dela ustanovi zlasti:
– komisijo, ki opravlja preglede in preizkuse varnostnih analiz za pripravo ustreznih poročil o tveganju in s tem svetu pomaga pri pripravi sklepov;
– organ za razpošiljanje kriptografskega materiala (CDA) za pomoč svetu, zlasti glede vprašanj, povezanih s ključi za polete.
12. Če soglasja v skladu s splošnimi načeli iz člena 9a ni mogoče doseči, svet odloči z večino glasov, kakor določa člen 16 Pogodbe o Evropski uniji in brez vpliva na člen 9 te uredbe. Predstavnik Komisije in predstavnik VP ne glasujeta. Predsednik sveta v imenu sveta podpiše sklepe, ki jih sprejme svet.
13. Komisija brez nepotrebnega odlašanja obvešča Evropski parlament in Svet o vplivu sklepov o akreditiranju na pravilno izvajanje programov. Če Komisija meni, da bi sklep, ki ga je sprejel svet, lahko znatneje vplival na pravilno izvajanje programov, na primer kar zadeva stroške in roke, o tem takoj obvesti Evropski parlament in Svet.
14. Ob upoštevanju stališč Evropskega parlamenta in Sveta, ki jih je treba izraziti v roku enega meseca, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe v skladu z Uredbo (ES) št. 683/2008.
15. Upravni svet je redno obveščen o poteku dela v svetu za varnostno akreditiranje.
14. Pri rokih za delo sveta se spoštuje delovni program Komisije za GNSS.
Člen 9c
Vloga držav članic
Države članice:
– posredujejo svetu vse informacije, za katere menijo, da so pomembne za varnostno akreditiranje;
– dovolijo ustrezno pooblaščenim osebam, ki jih imenuje svet, dostop do vseh tajnih podatkov in vseh območij/krajev, povezanih z varnostnimi sistemi, ki sodijo v njihovo pristojnost, skladno z njihovimi nacionalni zakoni in drugimi predpisi, in brez kakršne koli diskriminacije na podlagi državljanstva , vključno zaradi varnostnih pregledov in preizkusov, kakor odloči svet;
– so vsaka zase pristojne za oblikovanje vzorca nadzora dostopa, in sicer osnutka ali seznama področij/območij, ki jih je treba akreditirati in o katerih se države članice in svet vnaprej dogovorijo, in tako zagotovijo, da vse države članice zagotavljajo enako stopnjo nadzora dostopa;
– so na lokalni ravni odgovorne za varnostno akreditiranje območij, ki so na njihovem ozemlju in so del območja varnostnega akreditiranja za evropske sisteme GNSS, in o tem poročajo svetu.
Poglavje IV
Proračunske in finančne določbe
Člen 10
Proračun
1. Brez poseganja v druge vire in dajatve, ki jih je še treba določiti, prihodki Agencije vključujejo pomoč Unije, predvideno v splošnem proračunu Evropske unije za zagotovitev uravnoteženosti prihodkov in odhodkov.
2. Odhodki Agencije zajemajo odhodke za zaposlene, za poslovanje in za infrastrukturo, poslovne stroške ter odhodke, povezane z delovanjem sveta, vključno z organi, ki so mu ustanovljeni v pomoč, ter s pogodbami in sporazumi, ki jih Agencija sklene za opravljanje svojih nalog.
3. Izvršilni direktor sestavi predlog načrta prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom kadrovskega načrta posreduje upravnemu svetu.
4. Prihodki in odhodki so uravnoteženi.
5. Na podlagi predloga načrta prihodkov in odhodkov upravni svet vsako leto izdela načrt prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje proračunsko leto.
6. Ta finančni načrt, ki vključuje tudi osnutek kadrovskega načrta skupaj z začasnim programom dela, upravni svet do 31. marca posreduje Komisiji in tistim državam, s katerimi je Unija sklenila sporazum v skladu s členom 20.
7. Ta finančni načrt Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu "proračunskemu organu") skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije.
8. Komisija na podlagi finančnega načrta sredstva, ki so po njenem mnenju potrebna za kadrovski načrt, ter znesek pomoči v breme splošnega proračuna, vključi v predhodni predlog proračuna Evropske unije, ki ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU.
9. Proračunski organ odobri proračunska sredstva za subvencijo Agencije in sprejme kadrovski načrt za Agencijo.
10. Proračun sprejema upravni svet. Proračun postane dokončen po končnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi.
11. Upravni svet proračunski organ v najkrajšem možnem času uradno obvesti o svojih namerah glede izvajanja projektov, ki bi lahko imeli znaten finančni vpliv na financiranje proračuna, zlasti projektov v zvezi z nepremičninami, npr. najemanjem ali nakupom objektov. O tem obvesti Komisijo.
12. Če del proračunskega organa izda uradno obvestilo, da namerava dati mnenje, svoje mnenje posreduje upravnemu svetu v roku šestih tednov po datumu uradnega obvestila o projektu.
Člen 11
Izvrševanje proračuna in nadzor nad njim
1. Proračun Agencije izvršuje izvršilni direktor.
2. Do 1. marca po vsakem proračunskem letu računovodja Agencije posreduje računovodji Komisije začasne računovodske izkaze skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto. Računovodja Komisije konsolidira začasne računovodske izkaze institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
3. Do 31. marca, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, računovodja Komisije posreduje Računskemu sodišču začasne računovodske izkaze Agencije skupaj s poročilom o proračunskem in finančnem poslovodenju za zadevno finančno leto. Poročilo se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
4. Ob prejemu ugotovitev Računskega sodišča glede začasnih računovodskih izkazov Agencije izvršilni direktor v skladu s členom 129 uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 pripravi dokončne računovodske izkaze, za katere odgovarja, in jih predloži upravnemu svetu, da ta o njih da svoje mnenje.
5. Upravni svet predloži mnenje o zaključnih računih Agencije.
6. Izvršilni direktor do 1. julija, ki sledi vsakemu proračunskemu letu, Evropskemu parlamentu in Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču posreduje dokončne računovodske izkaze skupaj z mnenjem upravnega sveta.
7. Dokončni računovodski izkazi se objavijo.
8. Izvršilni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve do 30. septembra. Odgovor pošlje tudi upravnemu svetu.
9. Izvršni direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoten potek postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kakor določa člen 146(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.
10. Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, da Evropski parlament do 30. aprila leta N + 2 izvršilnemu direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna za leto N.
Člen 12
Finančne določbe
Finančna pravila, ki se uporabljajo za Agencijo, sprejme upravni svet po posvetovanju s Komisijo. Odstopanje od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 357, 31. 12. 2002, str. 72. je mogoče le, če to terjajo posebnosti delovanja Agencije in s predhodnim soglasjem Komisije.
Poglavje V
Razne določbe
Člen 13
Ukrepi proti goljufijam
1. Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravnanjem se brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
UL L 136, 31. 5. 1999, str. 1. .
2. Agencija pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije in Komisije Evropskih skupnosti z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
UL L 136, 31. 5. 1999, str. 15. in nemudoma izda ustrezne določbe, ki se uporabljajo za celotno osebje Agencije.
3. Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoče izvedbene pogodbe in akti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata preglede pri prejemnikih sredstev Agencije in enotah, pristojnih za njihovo dodeljevanje.
Člen 14
Privilegiji in imunitete
Za Agencijo se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.
Člen 15
Osebje
1. Za osebje Agencije se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije in pravila, ki jih skupaj sprejmejo institucije Evropske unije za potrebe uporabe teh kadrovskih pravil in pogojev za zaposlitev. Upravni svet v dogovoru s Komisijo določi potrebna podrobna pravila uporabe.
2. Pristojnosti, ki so organu za imenovanja dodeljene s kadrovskimi predpisi in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, za svoje osebje brez poseganja v člen 8 izvaja Agencija.
3. Osebje Agencije sestavljajo uslužbenci, ki jih po potrebi zaposli Agencija za opravljanje njenih nalog, vanjo pa so lahko vključeni tudi uradniki, ki imajo ustrezno varnostno dovoljenje in ki jih začasno dodelijo ali napotijo Komisija ali države članice.
3a. Določbe iz odstavkov 1 in 3 tega člena veljajo tudi za osebje GSMC.
Člen 16
Odgovornost
1. Pogodbeno odgovornost Agencije ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo. Sodišče je pristojno za izrekanje sodb na podlagi arbitražne klavzule v vseh pogodbah, ki jih sklene Agencija.
2. V primeru nepogodbene odgovornosti pa Agencija v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna pravnim ureditvam držav članic, nadomesti kakršno koli škodo, ki so jo povzročile njene enote ali njeni uslužbenci pri opravljanju svojih nalog.
3. Sodišče je pristojno v sporih glede nadomestila škode iz odstavka 2.
4. Osebno odgovornost uslužbencev Agencije urejajo določbe kadrovskih predpisov ali zanje veljavnih pogojih za zaposlitev.
Člen 17
Jeziki
1. Za Agencijo se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti
UL 17, 6.10.1958, str. 385/58. .
2. Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Agencije, zagotavlja Prevajalski center organov Evropske Unije.
Člen 18
Dostop do dokumentov in varstvo podatkov osebnega značaja
1. Za dokumente Agencije se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije
UL L 145, 31. 05. 2001, str. 43. .
2. V šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe upravni svet izda izvedbeni predpis za Uredbo (ES) št. 1049/2001.
3. Proti odločitvam, ki jih Agencija sprejme na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se je mogoče pritožiti pri varuhu človekovih pravic ali vložiti tožbo pri Sodišču Evropske unije, po členu 228 oziroma 263 PDEU.
4. Pri obdelavi podatkov, ki se nanašajo na posameznike, se za Agencijo uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov
UL L 8, 12. 1. 2001, str. 1. .
Člen 19
Varnostni predpisi
Agencija uporablja varnostna načela iz Sklepa Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom. Med drugim to zajema določbe za izmenjavo zaupnih informacij, ravnanje z njimi ter njihovo hrambo.
Člen 20
Udeležba tretjih držav
1. Agencija je odprta za udeležbo tretjih držav, ki so z Evropsko unijo sklenile sporazum v ta namen.
2. Na podlagi ustreznih določb teh sporazumov se dosežejo dogovori, v katerih je naveden zlasti značaj, obseg in način udeležbe teh držav pri delu Agencije, vključno z določbami glede udeležbe pri pobudah Agencije, finančnih prispevkov in osebja.
▌
Poglavje VI
Končne določbe
Člen 20a
Sprememba
Uredba (ES) št. 683/2008 se spremeni:
navedba „nadzorni organ za evropski GNSS“ oziroma „Organ“ v celi uredbi se nadomesti z navedbo "Agencija za evropski GNSS" oziroma "Agencija".
Člen 20b
Razveljavitev in veljavnost sprejetih ukrepov
Uredba (ES) št. 1321/2004 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo. Vsi ukrepi, sprejeti na podlagi uredbe 1321/2004, ostanejo v veljavi.
Člen 20c
Vrednotenje
Komisija najkasneje do leta 2012 izvede oceno te uredbe, zlasti glede nalog Agencije, določenih v členu 2, in po potrebi sprejme ustrezne predloge.
Člen 21
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati [dvajseti] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V …,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
OBRAZLOŽITEV
V Uredbi (ES) št. 683/2008 z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) je bil določen novi okvir za javno upravljanje in financiranje programov Galileo in EGNOS. V uredbi je predvideno načelo stroge razdelitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo, ki jo zastopa Komisija, Organom in Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu ESA), z njo dobi Komisija vlogo upravnika programov. V uredbi je prav tako določeno, da Organ (v nadaljevanju Agencija v skladu s predlogom Komisije) pri izpolnjevanju zaupanih mu nalog zagotovi, da se spoštuje vloga Komisije kot upravnika programov in da Organ deluje v skladu s smernicami Komisije.
Iz tega izhaja, da je treba uskladiti določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 z določbami Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta.
Da bi se zagotovilo, da Agencija izpolnjuje svoje naloge ob priznavanju vloge Komisije kot upravnika programov in v skladu s smernicami, ki jih Komisija izda, je pomembno izrecno določiti, da Agencijo vodi njen izvršilni direktor pod nadzorom upravnega sveta in v skladu s smernicami, ki jih za Agencijo izda Komisija, ter da ima predstavnik Komisije v upravnem svetu Agencije 30 % glasov. Upravni svet sprejema sklepe z dvotretjinsko večino, enotretjinska glasovalna pravica pa Komisiji omogoča, da s podporo vsaj ene države članice blokira vse odločitve upravnega sveta, ki so v nasprotju z njenimi smernicami.
Uredba (ES) št. 683/2008 je poudarila koristnost tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Ker je to zelo pomembno, je treba Evropskemu parlamentu omogočiti, da bo zastopan v upravnem svetu Agencije z dvema sedežema od tridesetih. Da ne bi ogrozili zakonodajnih in nadzornih funkcij Evropskega parlamenta, njegovi poslanci ne smejo biti člani upravnega sveta.
Dejavnosti in odločanje v zvezi z varnostnim akreditiranjem potekajo ob kolektivni odgovornosti za varnost Evropske unije in njenih držav članic. Dejavnosti akreditiranja je treba izvajati neodvisno od organov, ki upravljajo programe, zlasti Komisije, držav članic, agencije ESA in drugih subjektov, odgovornih za izvajanje varnostnih zahtev. Zato mora biti Svet za varnostno akreditiranje (izraz „odbor“ se nadomesti z izrazom „svet“, da bi preprečili zmotno zamenjavo z ureditvijo komitologije) evropskih sistemov GNSS samostojen organ znotraj Agencije, ki sklepe o akreditiranju sprejema neodvisno. Člani sveta za varnostno akreditiranje morajo delovati neodvisno, nepristransko in v javnem interesu ter ne smejo zahtevati ali sprejemati nobenih političnih navodil.
Svet za varnostno akreditiranje mora sprejemati sklepe s tričetrtinsko večino predstavnikov držav članic. Vsak predstavnik mora imeti en glas, saj mora biti mnenje o akreditiranju tehnično in ne sme slediti političnim navodilom.
Če Komisija meni, da bi lahko sprejetje sklepa o akreditaciji bistveno vplivalo na pravilen potek programov, na primer kar zadeva stroške in roke, na to takoj opozori svet za varnostno akreditiranje. Ta kar najbolj upošteva opozorilo Komisije in v njegovih sklepih je utemeljitev, kako je njene pripombe upošteval. S tem postopkom se izognemo postopku komitologije, s čimer se izboljša učinkovitost in poveča odgovornost sveta za varnostno akreditiranje. Nad tovrstnimi sklepi je zagotovljen tudi politični nadzor, saj mora Komisija o tem, kako sprejetje sklepov o akreditiranju vpliva na nemoten potek programov, obvestiti Evropski parlament in Svet.
4.3.2010
MNENJE Odbora za PRORAČUN
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema
( KOM(2009)0139 – C7‑0103/2009 – 2009/0047(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Jutta Haug
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Vloga in naloge Evropskega nadzornega organa za GNSS (globalni satelitski navigacijski sistem) (v nadaljnjem besedilu: organ), agencije Skupnosti, ki je zadolžena za upravljanje faze uvajanja in faze delovanja programa Galileo, so se z Uredbo (ES) št. 683/2008, ki določa nov okvir za javno upravljanje in financiranje programov Galileo in EGNOS in je začela veljati 25. julija 2008, bistveno spremenile.
V uredbi je določeno načelo stroge razmejitve pristojnosti med Evropsko skupnostjo (zdaj Unijo), ki jo zastopa Komisija, organom in Evropsko vesoljsko agencijo, na Komisijo pa se prenese odgovornost za upravljanje programov. Za organ je predvidenih manj nalog, tako da bo odgovoren zlasti za zagotavljanje varnosti sistema (predvsem z izdajo varnostnih akreditacij) in prispevanje k pripravam na trženje evropskega sistema GNSS. Uredba prav tako predvideva, da Organ izpolnjuje te naloge ob priznavanju Komisije v vlogi upravnika programov in v skladu s smernicami, ki jih izda Komisija.
V predlogu Komisije je zapisano, da je treba za zagotovitev skladnosti z novim pravnim okvirom spremeniti tudi Uredbo Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema.
Ime agencije se bo spremenilo v agencija GNSS (Agencija). Spremenjena bo tudi njena struktura (zlasti z ustanovitvijo odbora za varnostno akreditiranje evropskih sistemov GNSS, ki bo deloval ob upravnem odboru in izvršilnem direktorju).
Evropski parlament, ki je že leta 2009 v pričakovanju, da bodo v predlogih Komisije upoštevane spremembe vloge in nalog organa, prenesel v rezervo del sredstev in delovnih mest organa, bi moral predlog Komisije načeloma pozdraviti.
Čeprav pravih finančnih in kadrovskih učinkov, ki jih bodo imele spremembe nalog agencije, ni prav lahko izmeriti, se zdi predlog Komisije s proračunskega vidika sprejemljiv, saj določa rahlo znižanje subvencij Unije za agencijo in njeno osebje. Poleg tega je predlog združljiv s finančnim programiranjem.
Tako so spremembe, ki jih predlaga poročevalka, povezane s potrebo po vzpostavitvi medinstitucionalnega dialoga o financiranju te dokaj nove agencije v skladu s točko 47 medinstitucionalnega sporazuma
Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. , mandatom izvršilnega direktorja (ki bi moral še naprej trajati pet let z možnostjo enkratnega podaljšanja) in potrebo po zagotovitvi, da bo center za varnost ostal v Bruslju v obstoječih prostorih.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 2 a (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
2a. Poudarja, da bodo določbe točke 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 veljale za uredbo (ki se trenutno sprejema), ki spreminja Uredbo Sveta (ES) št. 1321 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radionavigacijskega sistema; poudarja, da bo Parlament, če bo predlagana uredba sprejeta, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi se pravočasno sklenil sporazum o financiranju agencije GNSS v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11) Prav tako je treba omogočiti Evropskemu parlamentu, da je v upravnem svetu Agencije zastopan kot opazovalec, saj je bila v Uredbi (ES) št. 683/2008 poudarjena koristnost tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Da se zagotovi dobro upravljanje programov, je treba trajanje mandata izvršilnega direktorja skrajšati s petih na štiri leta.
(11) Prav tako je treba omogočiti Evropskemu parlamentu, da je v upravnem svetu Agencije zastopan kot opazovalec, saj je bila v Uredbi (ES) št. 683/2008 poudarjena koristnost tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2
Uredba (ES) št. 1321/2004
Člen 2 – točka a – točka ii a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
iia) Sedež centra za varnost bo v Bruslju v že obstoječi infrastrukturi in prostorih, da se omejijo učinki preureditve;
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 9
Uredba (ES) št. 1321/2004
Člen 7 – odstavek 2 – zadnji pododstavek
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Mandat izvršilnega direktorja traja štiri leta . Ponovno je lahko imenovan enkrat za še eno obdobje štirih let .
Mandat izvršilnega direktorja traja pet let . Ponovno je lahko imenovan enkrat za obdobje petih let .
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka -13 (novo)
Uredba (ES) št. 1321/2004
Člen 11 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-13) Člen 11 (1) se nadomesti z naslednjim:
.
1. Brez poseganja v druge vire in dajatve, ki jih je še treba določiti, prihodki Agencije vključujejo pomoč Skupnosti, predvideno v splošnem proračunu Evropske Unije za zagotovitev uravnoteženosti prihodkov in odhodkov. Za financiranje agencije velja sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Za prispevek Unije in vse donacije v breme splošnega proračuna Evropske unije je treba uporabljati proračunski postopek Unije. Revizijo računovodskih izkazov mora opravljati Evropsko računsko sodišče;
POSTOPEK
Naslov
Upravljavske strukture Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0139 – C6-0103/2009 – 2009/0047(COD)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
19.10.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Jutta Haug
1.9.2009
Datum sprejetja
4.3.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Reimer Böge, Giovanni Collino, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Estelle Grelier, Jutta Haug, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Ivailo Kalfin, Barbara Matera, Nadežda Nejnski (Nadezhda Neynsky), Miguel Portas, Dominique Riquet, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Da Graça Carvalho, Frédéric Daerden, Roberto Gualtieri, Edit Herczog, Giovanni La Via, Riikka Manner, Paul Rübig, Theodor Dumitru Stolojan
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elisabeth Jeggle, Hans-Peter Mayer, Vladko Todorov Panajotov (Vladko Todorov Panayotov), Marit Paulsen, Ivo Strejček
POSTOPEK
Naslov
Strukture evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0139 – C6-0103/2009 – 2009/0047(COD)
Datum predložitve EP
24.3.2009
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
19.10.2009
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
19.10.2009
CONT
19.10.2009
TRAN
19.10.2009
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
CONT
1.10.2009
TRAN
21.7.2009
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Evžen Tošenovský
17.9.2009
Obravnava v odboru
28.9.2009
12.10.2009
2.12.2009
27.1.2010
4.2.2010
Datum sprejetja
11.5.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
39
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Edit Herczog, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Amalia Sartori, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioanis A. Cukalas (Ioannis A. Tsoukalas), Marita Ulvskog, Vladimir Uručev (Vladimir Urutchev)
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Rachida Dati, Marek Józef Gróbarczyk, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Mario Pirillo, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Catherine Bearder
