P6_TA(2005)0078
Financiranje Nature 2000
A6-0049/2005
Resolucija Evropskega parlamenta o financiranju Nature 2000 (2004/2164(INI))
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – financiranje Nature 2000 ( KOM(2004)0431 ),
–
ob upoštevanju Konvencije o biotski raznovrstnosti,
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic UL L 103, 25.4.1979, str. 1.
("direktiva o pticah"),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 1998 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji Evropske skupnosti za biotsko raznovrstnost UL C 341, 9.11.1998, str. 41.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2001 o izvajanju Direktive 92/43/EGS o habitatih UL C 262, 18.9.2001, str. 132.
,
–
ob upoštevanju Sklepa št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti UL L 242, 10.9.2002, str. 1.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o akcijskih načrtih biotske raznovrstnosti na območjih ohranjanja naravnih virov, kmetijstva in ribištva ter razvojnem in gospodarskem sodelovanju UL C 47 E, 27.2.2003, str. 575.
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za regionalni razvoj ( A6-0049/2005 ),
A.
ker so se na zasedanju Evropskega sveta v Gothenburgu junija 2001 Sklepi predsedstva na zasedanju Evropskega sveta v Gothenburgu z dne 15. in 16. junija 2001.
voditelji držav in vlad zavezali, da bodo zaustavili izgubo biotske raznovrstnosti v Evropski uniji do leta 2010,
B.
ker šesti okoljski akcijski program za cilj določa zaščito in kjer je to potrebno obnovo strukture in financiranja naravnih sistemov in zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 v Evropski uniji in po svetu,
C.
ker je svetovni vrh o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002 uvidel, da ima biotska raznovrstnost odločilno vlogo v celotnem trajnostnem razvoju in odpravi revščine ter je bistvena za naš planet, zdravje in preživetje ter kulturno integriteto ljudi; in ker je načrt za izvajanje iz Johannesburga potrdil globalni cilj o doseganju znatnega znižanja sedanje stopnje izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010,
D.
ker je omrežje zaščitenih območij Natura 2000, sestavljeno iz področij, ki sta jih določili direktive o pticah in Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst UL L 206, 22.7.1992, str. 7.
("direktiva o habitatih"), glavna opora ukrepa Skupnosti za ohranjanje biotske raznovrstnosti,
E.
ker je v preteklosti večina držav članic po sedanji uredbi o razvoju podeželja omejila izkoriščanje priložnosti za izvajanje Nature 2000; ker sta programa za regionalni razvoj in razvoj podeželja pogosto delovala proti prednostnim nalogam ohranjanja narave v EU,
F.
ker lahko kmetje in lastniki gozdov s svojim načinom gospodarjenja znatno prispevajo k ohranitvi in trajnostni rabi biotske raznovrstnosti na kmetijskih površinah; mnogokrat je to povezano z dodatnimi stroški, ki jih je treba ustrezno kompenzirati,
G.
ker znaša leta 2004, od skupnega proračuna EU v vrednosti 111,3 milijarde EUR, pokrivanje stroškov za kmetijske trge in neposredna plačila s strani EU 40,2 milijarde EUR, v primerjavi s 6,5 milijarde EUR za politiko razvoja podeželja; ker je sedanja politika razvoja podeželja še vedno usmerjena k ciljem strukturne politike in ne k zagotovitvi varstva narave ter podpiranju okolju prijaznih in trajnostnih načinov kmetovanja,
H.
ker predlogi Komisije za finančno perspektivo za obdobje 2007-2013 spoštujejo odločitev, ki jo je sprejel Svet leta 2002 v Bruslju, o zamrznitvi kmetijskih stroškov na ravni iz leta 2006, z omogočeno letno prilagoditvijo stopnje inflacije za 1 %; ker ti predlogi predvidevajo znesek 301 milijard EUR za pokrivanje tržnih stroškov v kmetijstvu in izvajanje neposrednih plačil (povprečno 43 milijard EUR na leto) ter znesek 88,75 milijarde EUR za ukrepe za razvoj podeželja (povprečno 12,6 milijarde EUR); ker zneski za razvoj podeželja vključujejo ukrepe EKUJS, prej financirane iz strukturnih skladov,
I.
ker je bil proračun za take ukrepe zamrznjen na ravni iz leta 2006, kljub dejstvu, da Evropski svet leta 2002 ni določil nobenih zgornjih meja ukrepov za razvoj podeželja, proračunska sredstva pa je namenil le Bolgariji in Romuniji, kar brez ustreznega povečanja proračuna ne bo omogočilo dodatne nove velike naloge, kot je sofinanciranje upravljanja Nature 2000,
J.
ker Komisija ocenjuje letne stroške upravljanja z omrežja Natura 2000 na 6,1 milijarde EUR na leto, brez upoštevanja zaščitenih morskih območij,
K.
ker so se države članice v Malahidu (27. maja 2004) dogovorile, da morajo biti ustanovljeni programi, ki Skupnosti zagotovijo ustrezno in zajamčeno sofinanciranje omrežja Natura 2000, in ker sporočilo iz Malahida navaja, da "mora to med drugim vključevati povečanje financiranja projekta Life Natura v novem finančnem inštrumentu za okolje poleg okrepljenega financiranja iz strukturnih skladov in skladov za razvoj podeželja",
L.
ker Komisija, v svojem sporočilu o finančnih perspektivah za leta 2007-2013 ( KOM(2004)0487 ), navaja, da "bo Komisija od držav članic zahtevala dokaz o tem, kako so pri razvoju svojih nacionalnih programov na podlagi strukturnih skladov upoštevale potrebe po financiranju okolja, vključno s pomembnimi vidiki Nature 2000 …",
M.
ker Komisija v svojem sporočilu analizira tri različne scenarije za prihodnje financiranje omrežja Natura 2000,
N.
ker sta se Komisija in Svet s sprejetjem direktive o habitatih iz leta 1992 obvezala, da lastniki in uporabniki zemljišč ne bodo nosili finančnega bremena, ki bo nastal zaradi ukrepov iz te direktive; posebej zahteva;močno se zavzemajoč, da se ta obljuba spoštuje,
1.
ugotavlja, da je omrežje Natura 2000, eden od glavnih stebrov ukrepov EU za ohranitev biotske raznovrstnosti in da se je biotska raznovrstnost v Evropi že močno zmanjšala;
2.
se zaveda, da zdravi ekosistemi ne predstavljajo le pomembnih socialnih in gospodarskih virov, temveč ponujajo tudi rekreacijske možnosti ter podporo kmetijstvu in ribištvu;
3.
pozdravlja pobudo Komisije za predlog strateškega pristopa k sofinanciranju Nature 2000 in izjavo komisarja Dimasa na Mednarodni konferenci "Biotska raznovrstnost, znanost in upravljanje" 24. januarja 2005 v Parizu;
4.
opozarja, da so sredstva iz strukturnih skladov za Naturo 2000 v skladu s cardiffskim procesom vključevanja okoljskega vidika v vsa ključna področja politik in da morajo v vsakem primeru jamčiti primerno financiranje v okviru ciljev strukturnih skladov;
5.
pozdravlja izjavo Komisije, da morajo skladi EU za razvoj podeželja in strukturni skladi bistveno prispevati k sofinanciranju omrežja Natura 2000; pozdravlja tudi omogočanje financiranja Nature 2000 iz skladov za razvoj podeželja in strukturnih skladov; kljub temu, po proučitvi ustreznih predlogov (strukturnih, podeželskih in Life+), meni, da so nezadostni za ustrezno sofinanciranje omrežja Natura 2000, in zato vztraja, da se za ta namen predlaga ustrezen sklad;
6.
meni, da je treba, ker naj se pomemben del izdatkov za omrežje Natura 2000 vključi v sklad za razvoj podeželja in/ali strukturne sklade, ustrezno povečati sredstva tega sklada;
7.
poziva k vzpostavitvi po letu 2006 namenskega sklada EU za biotsko raznovrstnost v okviru predloga LIFE+, namenjenega zagotavljanju sredstev za upravljanje omrežja Natura 2000, ki se ne morejo črpati ne iz strukturnih skladov ne iz sklada za razvoj podeželja;
8.
meni, da se lahko iz skladov za razvoj podeželja financirajo kompenzacijska plačila kmetom, ki so na območju Nature 2000 utrpeli dodatne stroške, če to ne pomeni zmanjšanja potrebnega financiranja drugih ukrepov v okviru razvoja podeželja, dobrobiti živali, kmetijsko-okoljskih ukrepov in drugih ciljev, vključenih v predlagano uredbo o skladih za razvoj podeželja;
9.
priznava, da pretekle izkušnje kažejo na omejen uspeh, čeprav celostni pristop ob robustnem izvajanju učinkuje; meni, da predlagane uredbe sklada za razvoj podeželja in strukturnega sklada ne izražajo ustreznih določb Nature 2000, ker ne upoštevajo želje sporočila in ogrožajo cilj biotske raznovrstnosti EU 2010, med drugim zaradi naslednjega:
–
ohranitev biotske raznovrstnosti doslej ni bila glavni cilj razvoja podeželja in strukturnih skladov ter lahko v lokalnem in regionalnem smislu celo nasprotuje drugim ciljem socialno-ekonomskega razvoja;
–
sofinanciranje področij Natura 2000 bi neposredno konkuriralo drugim ekonomskim in socialnim projektom, kot so vseevropska omrežja ali strukturno prilagajanje v kmetijstvu;
–
programiranje in upravljanje skladov za razvoj podeželja in strukturnih skladov je usmerjeno k pospeševanju regionalnega socialno-ekonomskega razvoja, uprave, odgovorne za njihovo upravljanje, pa imajo zdaj še vedno omejeno pristojnost za ohranjanje narave, ker jim primanjkuje strokovnega znanja, izkušenj in spretnosti, potrebnih za upravljanje projektov s cilji ohranjanja narave;
–
jamstva, kot je sprostitev strukturnega financiranja, pogojenega z ustreznimi nacionalnimi načrti financiranja Nature 2000, niso predvidena, čeprav so določena v sporočilu o finančnih perspektivah;
–
strukturni, podeželski ali LIFE+ predlogi v sedanji obliki ne zagotavljajo najnižjega financiranja Nature 2000 ali dodatnega financiranja tistih sredstev, ki izražajo to prednostno nalogo;
–
za morska in druga območja Nature 2000 ter za vrste, ki se nahajajo na področjih v različnih tipih lastništva, ni predvidena nikakršna finančna podpora;
10.
poudarja, da dajejo področja in naravni viri Nature 2000 ključno državno pomoč, pogosto gospodarsko osamljenim področjem, vključno z znatnim neposrednim lokalnim proračunom, povečanjem turističnega potenciala, znatno zdravstveno pomočjo, povečanjem sektorja za zaposlovanje, ki ima trenutno 125.000 delovnih mest v EU petnajsterice in primerljive prednosti v novih državah članicah, viri izobraževanja in kvalitetnimi sistemi podpore ekološkega življenja;
11.
meni, da mora bit razdelitev teh sredstev sorazmerna med vsemi državami članicami (starimi in novimi) in mora upoštevati velikost ozemelj in stopnjo biotske raznovrstnosti na zadevnih območjih;
12.
poziva Komisijo, da prilagodi svoje mnenje o finančnem inštrumentu za okolje, projekt LIFE +, in v ta sklad vključi cilj, namenjen biotski raznovrstnosti, za zagotovitev financiranja upravljanja področij Natura 2000 poleg skladov za razvoj podeželja, strukturnih skladov in skladov za ribištvo ter poleg skladov, ki so jih dale na voljo države članice, vključujoč posebne naložbe, projekte in nujne ukrepe za ohranjanje narave; raziskave, izobraževanje in ozaveščanje v zvezi z ohranjanjem narave; za čezmejno sodelovanje s tretjimi državami v zvezi z projekti ohranjanja narave;
13.
poziva k spremembi predloga uredbe Sveta, ki vsebuje splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, da vključi posebno sklicevanje na Naturo 2000, da se zagotovi upravičenost dejavnosti v okviru Nature 2000 za financiranje iz strukturnih skladov;
14.
poudarja, da izračun letnih stroškov Komisije za omrežje Natura 2000, ki znaša 6,1 milijarde EUR, verjetno znatno podcenjuje skupne stroške upravljanja omrežja, in mora biti zato obravnavan le kot nujen najmanjši delež; poudarja tudi, da izračun ne upošteva pristopa novih držav članic (Romunije, Bolgarije in Hrvaške) in da se morajo finančne potrebe ponovno izračunati, da se pokrije omrežje Natura 2000 v vsej EU;
15.
vabi Komisijo, da poroča Evropskemu parlamentu o izvajanju celostnega pristopa, če je znan izid uredb o strukturi, ribištvu in razvoju podeželja ter če niso vključeni nobeni skladi, namenjeni za upravljanje Nature 2000, da za ta namen predlaga poseben sklad,
ki
mora vključevati politiko obveščanja in dviganja osveščenosti javnosti glede vprašanj varstva okolja, s ciljem poudariti gospodarske, družbene in z razvojem povezane koristi, ki so rezultat uporabe predlaganih ukrepov;
16.
pozdravlja namero Komisije, da vključi politiko ohranjanja narave v širši okvir trajnostnega gospodarskega, družbenega in regionalnega razvoja v Evropski uniji; vendar meni, da končni predlog Komisije ne odraža njene trdne odločenosti, da bo predvidela zadostno financiranje in zagotovila njeno uspešno izvajanje;
17.
podpira namen Komisije, da objavi podrobna navodila, kako uporabiti strukturne sklade za podporo omrežju Natura 2000 in jo poziva, naj spoštuje sprejeto obveznost, uvrstiti financiranje Nature 2000 kot prednostno nalogo med prihodnje strateške smernice Skupnosti za kohezijsko politiko;
18.
poziva k priznanju, s spodbujanjem in širjenjem dobre prakse, tistih ozemeljskih enot, ki pokažejo sposobnost stroškovno učinkovitega upravljanja svojih območij Nature 2000 v okoljskem in tudi v finančnem smislu;
19.
poudarja pomen sodelovanja nacionalnih parlamentov, socialnih partnerjev, civilne družbe in regionalnih ter lokalnih oblasti pri uresničevanju teh ciljev prek spodbujanja ustrezne javne razprave;
20.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
