P6_TA(2005)0355
Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I
A6-0133/2005
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti ( KOM(2004)0142 – C6-0002/2004 – 2004/0048(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0142 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0002/2004 ),
–
ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ( A6-0133/2005 ),
1.
odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC1-COD(2004)0048
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive
2005/.../ES
Evropskega parlamenta in Sveta o
izdajanju
spričeval
strojevodjem in
vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga
Komisije
,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C
221, 8.9.2005, str. 64.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij UL C
71, 22.3.2005, str. 26.
,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
V skladu z Direktivo
2004/49/ES
Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).
morajo upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vzpostaviti sisteme varnega upravljanja, ki bodo v železniškem sistemu omogočili vsaj doseganje skupnih varnostnih ciljev, izpolnjevanje nacionalnih varnostnih predpisov in zahtev, opredeljenih v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, in uporabo bistvenih vidikov skupnih varnostnih metod.
Sistemi
varnega upravljanja med drugim
predvidevajo
programe in sisteme za usposabljanje osebja, ki zagotavljajo ohranjanje usposobljenosti osebja in opravljanje nalog na ustrezen način.
(2)
Direktiva
2004/49/ES
določa, da morajo prevozniki v železniškem prometu pridobiti varnostno spričevalo za dostop do železniške infrastrukture.
(3)
V skladu z Direktivo Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti UL L 237, 24.8.1991
, str. 25
. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu leta 2003.
imajo prevozniki v železniškem prometu, ki so imetniki licence, od 15. marca 2003 dalje dostop do vseevropskega železniškega omrežja za prevoz blaga in najpozneje od 2008 dalje do celotnega mednarodnega železniškega omrežja za tovorni promet. Nadalje je v okviru drugega železniškega
paketa predvidena
razširitev dostopa do celotnega omrežja za mednarodnega železniškega tovornega prometa za vse vrste storitev v zvezi z železniškim tovornim prometom. Takšna postopna razširitev pravic dostopa bo neizogibno vodila v povečanje čezmejnega železniškega tovornega prometa. Posledica bo povečana potreba po strojevodjih, ki so usposobljeni in imajo licenco za opravljanje čezmejnega prometa.
(4)
Študija, ki jo je izvedla Komisija leta 2002, je pokazala, da se zakonodaje držav članic na področju izdaje spričeval strojevodjem bistveno razlikujejo. Da bi odpravili te razlike in hkrati ohranili sedanjo visoko raven varnosti v železniškem sistemu Skupnosti, je treba sprejeti pravila za izdajo spričeval strojevodjem na ravni Skupnosti.
(5)
Poleg tega morajo takšna pravila na ravni Skupnosti prispevati h uresničevanju strategij Skupnosti glede svobode gibanja delavcev, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v okviru skupne prometne politike in hkrati izključiti kakršno koli izkrivljanje konkurence.
(6)
Da bi zagotovila potrebno enotnost in preglednost, mora Skupnost vzpostaviti enoten postopek izdaje spričeval,
sestavljen iz dveh delov: prvi je osnovna licenca, ki izkazuje skladnost z nekaterimi zahtevami in osnovnimi zmožnostmi ter sposobnost za upravljanje vlakov, drugi pa je usklajeno dopolnilno spričevalo, ki izkazuje tehnična in posebna znanja za te storitve. Odgovornost za podelitev osnovne licence bi morale imeti države članice, za podelitev usklajenega dopolnilnega spričevala pa prevozniki v železniškem prometu. Te dokumente bi morale države članice medsebojno priznavati.
(7)
Ta direktiva sledi in večinoma temelji na "zgodovinskih" sporazumih, ki sta ju socialna partnerja, Skupnost evropskih železnic (CER) in Evropska Federacija delavcev v prometu (FET), dosegla o "evropski licenci za strojevodje, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve" in o "določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve
UL L 195, 27.7.2005, str. 18.
", dne 27. januarja 2004.
(
8
)
Skupne
določbe o izdajanju spričeval
morajo
olajšati mobilnost strojevodij med državami članicami in različnimi prevozniki v železniškem prometu in na splošno poenostaviti priznavanje dovoljenj in usklajenih dopolnilnih spričeval s strani vseh udeležencev v železniškem sektorju
, ob spodbujanju izboljšanja usposabljanja in zaposlovanja zadevnega osebja.
Zato je treba določiti minimalne zahteve za pridobitev osnovnega dovoljenja in usklajenega dopolnilnega spričevala, ki jih morajo vlagatelji izpolnjevati.
(9)
V okviru postopnega odpiranja železniške infrastrukture in rasti konkurence med prevozniki v železniškem prometu, bi bilo treba ohraniti znanje strojevodij, pridobljeno z usposabljanjem, z zagotavljanjem medsebojnega priznavanja njihove usposobljenosti prek uvajanja skupnih meril, da se jim tako olajša možnosti zaposlitve.
(
10
)
Zahteve za pridobitev licence in spričevala morajo določati vsaj minimalno starost strojevodij,
zdravstvene
in psihične sposobnosti vlagatelja, poklicne izkušnje in poznavanje nekaterih zadev, povezanih z upravljanjem lokomotiv, ter poznavanje infrastrukture.
(11)
Naloge in zahteve, opredeljene v Prilogah I do VI te direktive, se lahko pregledajo, da se jih prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku. Glede tehničnih določb morajo biti te priloge v celoti usklajene s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI) in pregledane v skladu s postopki, določenimi z Direktivama 96/48/ES
Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 164, 30.4.2004, str. 114).
in 2001/16/ES
Direktiva 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (UL L 110, 20.4.2001, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.
o interoperabilnosti, ter polni skladnosti z Uredbo (ES) št. 881/2004
Uredba (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (UL L 164, 30.4.2004, str. 1).
zlasti členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe glede vloge socialnih partnerjev.
(
12
)
Ta direktiva ne sme posegati v izvajanje Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov UL L 281, 23.11.1995, str. 31.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
, niti v izvajanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov OJ L 8, 12.1.2001, p. 1.
.
(
13
)
Nacionalni varnostni organi morajo uporabljati vse informacije, ki jih vsebujejo licenca, usklajeno dopolnilno spričevalo in registri, da bi olajšali ocenjevanje izdaje spričeval osebju, predvideno v členih 10 in 11 Direktive
2004/49/ES in
pospešili izdajo varnostnih spričeval, ki jih predvidevata ista člena.
(
14
)
Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
.
(
15
)
Države članice morajo v okviru izvajanja te direktive predvideti ustrezne kontrole in kazni za kršitve nacionalnih predpisov.
(
16
)
Za nemoteno delovanje železniškega prevoza je treba strojevodjem, ki so opravljali svoj poklic že pred začetkom veljavnosti te direktive, omogočiti, da v prehodnem obdobju ohranijo pridobljene pravice.
(17)
Nadomestitev nacionalnih pravil o izdaji spričeval strojevodjem z določbami te direktive bi se morala izvajati postopno in na takšen način, ki kar najmanj obremenjuje prevoznike v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture. Ti organi morajo zato biti pozvani, da zlasti določijo, kako naj se pridobljene izkušnje upoštevajo pri izdajanju licenc in spričeval po tej direktivi.
(
18
)
Ker skupnega zakonskega okvira za izdajo spričeval
strojevodjem in
vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake za prevoz potnikov in blaga, ni mogoče vzpostaviti na ravni držav članic, lahko sprejme Skupnost ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev –
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Poglavje I
Predmet urejanja, področje uporabe in opredelitev pojmov Člen 1 Predmet urejanja
Ta direktiva določa pogoje in postopke za izdajo spričeval
strojevodjem in
vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti. V ta namen nadalje določa naloge, za katere so pristojni organi držav članic, strojevodje in druge interesne skupine v tem sektorju, zlasti prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in izobraževalni centri.
Zaposlitev
strojevodij in
vlakovnega osebja, ki je pridobilo spričevalo v skladu s to direktivo, prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture ne odvezuje obveznosti, da v skladu s členom 9 in Prilogo III k Direktivi
2004/49/ES
vzpostavijo sistem nadzora in interne kontrole, ki bo spremljal in kontroliral usposobljenost in ravnanje
strojevodij in
vlakovnega osebja. Spričevalo prav tako ne odvezuje prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture odgovornosti glede varnosti in še zlasti usposabljanja osebja.
Člen 2 Opredelitev pojmov
V tej direktivi:
a)
"pristojni organ" pomeni organ, ki ga je imenovala država članica za namen izdaje licence strojevodjem, potem ko je ta organ ugotovil, da vlagatelji izpolnjujejo predpisane zahteve. To je nacionalni varnostni organ iz člena 16 Direktive
2004/49/ES
;
b)
"strojevodja" pomeni osebo, ki je sposobna samostojno, odgovorno in varno upravljati
vlake, redno ali občasno, vključno z vlečnimi vlaki,
ranžirnimi lokomotivami, delovnimi vlaki ali vlaki za prevoz potnikov ali blaga po železnici. Naloge strojevodje so navedene v Prilogi II k tej direktivi;
c)
"vlakovno osebje" pomeni osebje,
ki ne vključuje
strojevodij
, ki pa je
prisotno na lokomotivi ali na vlaku,
in ki redno ali občasno izvaja dolžnosti, povezane z varnostjo v vlaku in na njem ter
katerega poklicne kvalifikacije ustrezno prispevajo k varnosti v prometu
v zvezi s samim vlakom ter njegovimi potniki in tovorom
;
d)
"upravljavec infrastrukture" pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali dela le-te iz člena 3 Direktive 91/440/EGS;
e)
"prevoznik v železniškem prometu" pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je opravljanje storitev za prevoz blaga in/ali potnikov po železnici, pri čemer mora to podjetje zagotoviti vleko; to vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko;
f)
"tehnične specifikacije za interoperabilnost" ali "TSI" pomenijo specifikacije, sprejete z
Direktivama 96/48/ES in 2001/16/ES, ki
jih je treba upoštevati za zagotavljanje interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema;
g)
"agencija" pomeni Evropska agencija za železnice, ustanovljena z Uredbo (ES) št.
881/2004;
h)
"varnostno spričevalo" pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ prevozniku v železniškem prometu v skladu s členom 10 Direktive
2004/49/ES
;
i)
"varnostno pooblastilo" pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ upravljavcu infrastrukture v skladu s členom 11 Direktive
2004/49/ES;
j)
"center za usposabljanje" pomeni organ, pooblaščen ali priznan s strani pristojnega organa, za izvajanje tečajev usposabljanja.
Člen 3 Področje uporabe
Namen te direktive je izdaja spričeval
strojevodjem in
vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti za prevoznika v železniškem prometu, za katerega je potrebno varnostno spričevalo, ali za upravljavca infrastrukture, za katerega je potrebno varnostno pooblastilo.
Poglavje II
Izdaja spričeval strojevodjem Člen 4 Postopek izdaje spričeval na ravni Skupnosti
1.
Vsak strojevodja mora imeti potrebne sposobnosti in kvalifikacije za upravljanje vlakov ter naslednje dokumente:
a)
licenco, ki vsebuje osebne podatke o strojevodji, podatke o organu, ki jo je izdal in čas njene veljavnosti. Licenca je last strojevodje in se mu izda na podlagi vloge, če izpolnjuje minimalne zahteve glede zdravstvenih in psiholoških sposobnosti, izobrazbe in splošnih poklicnih veščin. Dovoljenje mora izpolnjevati zahteve iz Priloge I;
b)
usklajeno spričevalo, ki dokazuje, da je imetnik opravil dodatno usposabljanje v okviru sistema varnega upravljanja, ki ga je vzpostavil prevoznik v železniškem prometu oziroma upravljavec infrastrukture, odvisno pri kom je strojevodja zaposlen, in v katerem so navedene infrastrukture in vozna sredstva, ki jih imetnik spričevala lahko uporablja. Usklajeno spričevalo mora biti skladno z zahtevami iz Priloge I.
2.
Usklajeno dopolnilno spričevalo pooblašča za vožnjo v
eni
ali
v obeh
naslednjih kategorijah:
a)
kategorija A: ranžirne lokomotive, delovni vlaki
in železniška vozila za vzdrževanje
;
b)
kategorija B: prevoz potnikov
in/ali blaga.
3.
Glede licence iz odstavka 1(a), se za priznavanje poklicnih kvalifikacij strojevodij, ki so državljani države članice in so pridobili spričevalo o usposabljanju v tretji državi, še vedno uporablja splošni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij, vzpostavljen z Direktivo 92/51/EGS
UL L 209, 24.7.1992, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Komisije 2004/108/ES (UL L 32, 5.2.2004, str. 15).
. Strojevodjem, katerih poklicne kvalifikacije so priznane na tej podlagi, se izda spričevalo v skladu s to direktivo.
Člen 5 Organi izdaje
1.
Licenco iz člena 4(1)(a) izda pristojni organ iz člena 2(a). Pristojni organ lahko prenese to nalogo samo v skladu s pogoji, predvidenimi v členu 17.
2.
Usklajeno spričevalo iz člena 4(1)(b) izda prevoznik v železniškem prometu oziroma upravljavec infrastrukture, pri katerem je strojevodja zaposlen.
Člen 6 Vzajemno priznavanje
1.
Strojevodja, ki je imetnik v skladu s to direktivo izdane licence in usklajenega dopolnilnega spričevala, lahko upravlja vlake, če prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki je pristojen za zadevni prevoz, razpolaga z varnostnim spričevalom oziroma varnostnim pooblastilom, vendar samo na delu železniškega omrežja, za katerega veljata tako usklajeno dopolnilno spričevalo kakor tudi varnostno spričevalo oziroma varnostno pooblastilo.
2.
Druge države članice priznajo dovoljenje, ki ga je izdala država članica v skladu s to direktivo.
Poglavje III
Pogoji in postopki za pridobitev licence in usklajenega dopolnilnega spričevala Člen 7 Minimalne zahteve
Vlagatelji morajo za pridobitev licence izpolnjevati minimalne zahteve, določene v členih 8, 9 in 11(1) in (2).
Vlagatelji morajo za pridobitev usklajenega dopolnilnega spričevala imeti licenco in izpolnjevati minimalne zahteve, določene v členih 10 in 11(1), (3) in (4).
Brez poseganja v člen 6 lahko država članica na svojem ozemlju uporabi strožje pogoje za izdajo licence.
Člen 8 Minimalna starost
Vlagatelji morajo imeti vsaj 20 let. Država članica pa lahko izda licenco tudi vlagateljem, ki so dopolnili 18 let, vendar je veljavnost takšne licence omejena na ozemlje države članice, ki jo je izdala.
Člen 9 Usposabljanje in osnovne veščine
1.
Vlagatelji morajo opraviti osnovno usposabljanje, ki ustreza stopnji 3, opredeljeni v Sklepu Sveta 85/368/EGS
z dne 16. julija 1985 o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti
UL L 199, 31.7.1985, str. 56.
in izpolnjevati zahteve, določene v Prilogi III.
2.
Vlagatelji dokažejo svoje fizične in psihične sposobnosti tako, da opravijo zdravstveni pregled pri zdravniku, ki ga je priznal pristojni organ. Pregled mora vključevati vsaj preverjanje zahtev, navedenih v točki 2.1 in v točki 4 Priloge III.
3.
Vlagatelji dokažejo svoje psihološke sposobnosti tako, da opravijo pregled
, ki ga opravi ali nadzoruje
psiholog
ali zdravnik
, ki ga je priznal pristojni organ. Pregled mora vključevati vsaj preverjanje zahtev, navedenih v točki 2.2 Priloge III.
4.
Merilo, ki se nanaša na osnovno jezikovno znanje in je določeno v točki 5 Priloge III, mora biti izpolnjeno in ga je treba vedno znova preverjati, kadar strojevodje uporabljajo nove infrastrukture, ki vključujejo nove jezikovne zahteve.
Člen 10 Poklicne izkušnje
Brez poseganja v člen 6 lahko država članica na svojem ozemlju določi, da morajo vlagatelji predložiti dokaze o vsaj dveh letih poklicnih izkušenj v kategoriji A, kakor je navedeno v členu 4(2)(a), preden lahko napredujejo v
kategorijo B
.
Brez poseganja v člen 6 se za opravljanje čezmejnih storitev zahteva najmanj tri leta poklicnih izkušenj v kategoriji B (kakor je opredeljena v členu 4(2)(b)).
Člen 11 Poklicne kvalifikacije
1.
Vlagatelji opravijo celoten program usposabljanja v skladu s točko 1 Priloge IV, katerega vsebina deloma pokriva licenco in deloma usklajeno dopolnilno spričevalo. Metoda usposabljanja izpolnjuje merila iz točk 2 in 3 Priloge IV.
2.
Vlagatelji opravijo preverjanje splošnega strokovnega znanja, ki obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi V.
3.
Vlagatelji opravijo preverjanje poklicnega znanja o voznih sredstvih, za katere želijo pridobiti usklajeno dopolnilno spričevalo; to preverjanje obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi VI.
4.
Vlagatelji opravijo preverjanje znanja o infrastrukturi, za katero želijo pridobiti usklajeno dopolnilno spričevalo. To preverjanje obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi VII. Po potrebi mora preverjanje vključevati tudi jezikovno znanje v skladu s členom 9(4).
Člen 12 Vloga za licenco
1.
Pristojni organ objavi postopek za pridobitev licence, vključno s potrebnimi obrazci.
2.
Vse vloge za pridobitev licence mora vložiti delojemalec vlagatelja ali vlagatelj sam pri pristojnem organu.
3.
Vloge, vložene pri pristojnem organu, se lahko nanašajo na:
a)
izdajo nove licence, če gre za strojevodjo začetnika ali strojevodjo, ki je ta poklic opravljal že pred začetkom veljavnosti te direktive, ali za izdajo dvojnika;
b)
posodobitev, če so se spremenili podatki na licenci in jih je treba posodobiti.
Člen 13 Izdaja licence
Pristojni organ izda licenco najpozneje v treh tednih od prejetja vseh zahtevanih dokumentov.
Licenca je v uradnem jeziku ali jezikih države članice, ki je dovoljenje izdala. Veljavnost licence je treba podaljšati vsakih pet let.
Licenca je last strojevodje in je izdana v enem izvodu. Dvojnik licence sme izdati samo pristojni organ na podlagi ustreznega zahtevka.
Člen 14
Minimalne zahteve spremljanja
1.
Da bi obdržali licenco in usklajeno spričevalo, morajo imetniki redno opravljati preverjanja in/ali preizkuse v zvezi s pogoji, navedenimi v členih 9 in 11. Upošteva se
naslednje minimalne zahteve
:
a)
zdravstveni pregledi (fizične in psihične sposobnosti): do
55. leta
vsaka tri leta, potem pa vsako leto;
b)
poznavanje infrastrukture (vključno z infrastrukturo in pravili za upravljanje): o določeni potni povezavi na vsake dve leti po več kot enoletni odsotnosti
;
c)
znanje o železniškem voznem parku:
vsake dve leti;
d)
obnavljanje splošnega poklicnega znanja in uresničevanje določb s področja prometnih in varnostnih predpisov s stalnim usposabljanjem: vsako leto.
Prevoznik v železniškem prometu za vsak redni pregled pisno potrdi v usklajenem spričevalu in registru, predvidenem v členu 20, da strojevodja izpolnjuje te zahteve.
2.
Da bi obdržali usklajena dopolnilna spričevala, sprejmejo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v okviru svojih sistemov varnega upravljanje, vzpostavljenih v skladu s členom 9 Direktive 2004/49/ES, ukrepe (npr. vožnja pod nadzorom) in določijo obdobja veljavnosti glede spretnosti v zvezi z železniškim voznim parkom, linijami in, kjer je to potrebno, z znanjem jezika, da strojevodje ne uporabljajo linij in/ali vozil, zajetih v njihovih usklajenih dopolnilnih spričevalih, po teh obdobjih.
Člen 15 Prenehanje delovnega razmerja
Če strojevodji preneha delovno razmerje pri prevozniku v železniškem prometu
ali pri upravljavcu infrastrukture
, mora slednji o tem nemudoma obvestiti pristojni organ.
Brez poseganja v člen 14 dovoljenja ne preneha veljati.
Usklajeno dopolnilno spričevalo preneha veljati s prenehanjem delovnega razmerja.
Kljub temu in v skladu s členom 20(2) mora zadevni prevoznik v železniškem prometu voditi evidenco o spričevalu v svojem registru. Strojevodje obdržijo potrjeni dvojnik usklajenega dopolnilnega spričevala, ki ga imajo.
To spričevalo lahko predložijo kateremu koli prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture, da lahko ta prilagodi usposabljanje z namenom izdaje novega usklajenega dopolnilnega spričevala.
Člen 16 Spremembe in odvzem dokumentov
1.
Če se zdravstveno stanje strojevodje spremeni tako, da je verjetno njegova sposobnost opravljanje poklica ter nadaljnja ohranitev licence ali usklajenega dopolnilnega spričevala vprašljiva, mora delodajalec ali po potrebi strojevodja sam o tem nemudoma obvestiti pristojni organ.
2.
Če pristojni organ ugotovi
ali je obveščen
, da strojevodja ne izpolnjuje več
ene
ali več
minimalnih zahtev
, mu takoj odvzame licenco
in svojo
utemeljeno odločitev nemudoma sporoči vpletenim osebam in delodajalcu brez poseganja v pravico do pritožbe, predvideno v členu 19. Odvzem je začasen ali stalen, odvisno od stopnje tveganja za varnost v železniškem prometu. Pristojni organ ustrezno posodobi register iz člena 20.
Delodajalec, takoj ko je obveščen, odvzame usklajeno dopolnilno spričevalo, bodisi začasno ali stalno, odvisno od razlogov, ki jih navede pristojni organ. Pristojni organ posodobi register, predviden v členu 20.
Če delodajalec ugotovi, da strojevodja ne ustreza več enemu ali več od zahtevanih pogojev, mu nemudoma odvzame usklajeno dopolnilno dovoljenje ter nemudoma obvesti zadevne stranke in pristojni organ o svoji obrazloženi odločitvi. Delodajalec posodobi register, predviden v členu 20.
3.
Države članice zagotovijo, da se v primeru odvzema licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval vzpostavi neodvisni postopek za oceno in, kjer je to primerno, za njihovo obnovo. Zadevni uslužbenec lahko ta postopek zahteva.
4
.
Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečitev ponarejanja spričeval in vnašanje nedovoljenih sprememb v register, predviden v členu 20. Delodajalci zagotovijo in nadzorujejo veljavnost licenc in dopolnilnih spričeval strojevodij, ki so pri njih aktivno zaposleni.
Poglavje IV
Naloge in odločitve pristojnega organa Člen 17 Naloge pristojnega organa
1.
Pristojni organ opravlja svoje naloge na pregleden in nediskriminatoren način.
Med pripravo licenc hitro odgovarja na zastavljena vprašanja in tudi sam po potrebi nemudoma zaprosi za dodatne informacije.
2.
Naloge pristojnega organa vključujejo:
a)
izdajanje licenc, po preverjanju, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v tej direktivi, na podlagi potrebnih dokumentov, ki jih predložijo vlagatelji;
b)
odobritev in preverjanje sistemov varnega upravljanja v skladu z Direktivo 2004/49/ES;
c)
naloge ključnega inšpekcijskega nadzora;
d)
zagotavljanje kakovosti in objektivnosti postopka usposabljanja in preverjanja znanja.
3
.
Pristojni organ lahko naloge iz
odstavka 5
prenese na tretje osebe ali sklene pogodbo s podizvajalcem, pri čemer mora preprečiti navzkrižje interesov.
Naloge se prenesejo na pregleden in nediskriminatoren način.
4
.
Če pristojni organ prenese naloge ali sklene
podizvajalsko
pogodbo s prevoznikom v železniškem prometu, mora biti izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:
a)
prevoznik v železniškem prometu izdaja licence samo svojim strojevodjem;
b)
prevoznik v železniškem prometu ni edini izvajalec prenesenih nalog ali podizvajalec na konkretnem ozemlju.
5
.
Naloge iz (a) do (e) se lahko prenesejo, če so izpolnjeni s tem povezani pogoji:
a)
testiranje fizičnih in psihičnih sposobnosti izvedejo zdravniki ali službe
medicine dela,
ki jih je pooblastil pristojni organ;
b)
testiranje psiholoških sposobnosti izvedejo psihologi
, prometni psihologi
ali službe psihologije dela, ki jih je pooblastil pristojni organ;
c)
preverjanje splošnega strokovnega znanja izvedejo ustanove
in
ocenjevalci,
ki jih je oboje
pooblastil pristojni organ;
d)
izdajanje novih licenc ali njihovo posodabljanje se lahko prenese na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ;
e)
naloge v zvezi z vodenjem registra iz člena 20 se lahko prenesejo na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ;
6
.
Kadar pristojni organ prenese ali odda naloge v podizvajanje, mora pooblaščena oseba ali podizvajalec pri izvajanju nalog izpolnjevati obveznosti, ki jih imajo pristojni organi po tej direktivi.
7
.
Kadar pristojni organ prenese naloge ali jih odda v podizvajanje, vzpostavi sistem kontrole za izvajanje nalog, s katerim ugotavlja izpolnjevanje pogojev, določenih v
odstavkih 3 in 4
.
8
.
Preverjanje znanja o voznih sredstvih in infrastrukturah izvede prevoznik v železniškem prometu.
Člen 18 Pooblastitev
in priznavanje
Naloge se lahko v skladu s členom 17 prenesejo le na fizične ali pravne osebe, ki jih je že pooblastil pristojni ali akreditacijski organ, ki ga je imenovala država članica. Postopek pooblastitve je osnovan na
merilih sposobnosti, neodvisnosti, nepristranskosti in odsotnosti vsakršnega navzkrižja interesov ter
na oceni dokumentacije, ki so jo predložili kandidati, ki ustrezno dokazujejo njihove sposobnosti na zadevnem področju.
Država članica zagotavlja objavo in posodabljanje
registra oseb in organov, pooblaščenih v skladu s to direktivo.
Brez poseganja v odstavek 1 lahko država članica določi, da mora biti fizična ali pravna oseba, priznana v skladu s to direktivo, priznana s strani pristojnega organa ali telesa, ki ga je imenovala država članica. Priznavanje temelji na merilih neodvisnosti, sposobnosti in nepristranskosti. Vendar, kjer gre za zelo redko sposobnost, se lahko pri tem pravilu naredi izjema, pod pogojem, da Komisija poda pozitivno mnenje v skladu s postopkom, predvidenim v členu 31.
Člen 19 Odločitve pristojnega organa
1.
Pristojni organ mora svoje odločitve utemeljiti.
2.
Pristojni organ vzpostavi upravni pritožbeni postopek, ki delodajalcem in strojevodjem omogoča, da lahko zahtevajo ponovno obravnavo odločitve glede katere koli prošnje iz člena 12 ali odvzema iz člena 16(2).
3.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev pravnega varstva glede odločitev pristojnega organa.
Člen 20 Registri in izmenjava informacij
1.
Pristojni organi morajo:
a)
voditi register vseh licenc, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh licencah, do katerih je možno dostopati prek nacionalne številke, dodeljene vsaki strojevodji. Register se redno posodablja;
b)
posredovati informacije o licencah pristojnim organom drugih držav članic, agenciji ali delodajalcu strojevodij, ki želi pridobiti ali preveriti določene podatke med rekrutiranjem.
2.
Prevozniki v železniškem prometu morajo:
a)
voditi register vseh usklajenih dopolnilnih spričeval, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh spričevalih in rednih preverjanjih iz člena 14. Register se redno posodablja;
b)
sodelovati s pristojnim organom države članice, v kateri imajo sedež, da povežejo svoj register z registrom pristojnega organa, s čimer slednji pridobi takojšnji dostop do zahtevanih podatkov;
c)
posredovati informacije o spričevalih pristojnim organom drugih držav članic.
3.
Pristojni organi sodelujejo z agencijo, da bi zagotovili interoperabilnost registrov. V ta namen Komisija v skladu s postopkom iz
člena 31(2)
in na podlagi osnutka, ki ga je pripravila agencija, sprejme osnovne parametre registra, ki ga je treba vzpostaviti, npr. podatke, ki jih je treba hraniti, format podatkov in protokol za izmenjavo podatkov.
4.
Pristojni organi zagotovijo, da so registri, vzpostavljeni v skladu z odstavkom 1, in načini uporabe teh registrov skladni z Direktivo 95/46/ES.
5.
Agencija zagotovi, da je sistem, vzpostavljen v skladu z odstavkoma 2(a) in (b), skladen z Uredbo (ES) št. 45/2001.
6.
Strojevodje morajo imeti vedno dostop do podatkov o sebi, shranjenih v registrih pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu, ter na zahtevo dobiti njihovo kopijo.
Poglavje V
Usposabljanje strojevodij Člen 21 Usposabljanje
1.
Postopek za pridobitev licence iz člena 12(1) vključuje program usposabljanja, potreben za izpolnjevanje zahtev glede poklicnih kvalifikacij, opredeljenih v členu 11.
Cilji usposabljanja so določeni v Prilogi V. Možno jih je dopolniti z:
a)
relevantnimi tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost;
b)
ali z merili, ki jih je predlagala agencija v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št.
881/2004
in sprejela Komisija v skladu s postopkom iz
člena 31(2)
.
2.
Vsak prevoznik v železniškem prometu sam določi postopek za pridobitev usklajenega spričevala. Cilji programa usposabljanja so opredeljeni v členu 11, bolj podrobno pa v Prilogah VI in VII.
3.
Države članice v skladu s členom 13 Direktive
2004/49/ES
sprejmejo ukrepe, s katerimi strojevodjem omogočijo pravičen in nediskriminatoren dostop do usposabljanja, ki je potrebno za izpolnjevanje pogojev za pridobitev licence in usklajenega dopolnilnega spričevala.
Člen 22
Financiranje usposabljanja
Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so pogodbeno odgovorni za poklicno usposabljanje, tako za osnovno usposabljanje kot za usposabljanje na delovnem mestu.
Prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki zaposli strojevodjo, katerega usposabljanje je delno ali v celoti financiral drug prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki ga je strojevodja prostovoljno zapustil po manj kot petih letih zaposlitve, mora temu prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture povrniti stroške tega usposabljanja.
Podrobna pravila za izvajanje te določbe se oblikujejo na podlagi priporočila agencije v okviru člena 17 Uredbe (ES) št. 881/2004
.
Člen 23
Preverjanja
Preverjanja in ocenjevalci za namen ugotavljanja izpolnjevanja zahtevanih poklicnih kvalifikacij se določijo pri določanju postopka za pridobitev licence iz člena 12(1) in usklajenega dopolnilnega spričevala. Preverjanja nadzorujejo komisije, sestavljene iz strokovnih ocenjevalcev, ki
so usposobljeni, neodvisni, nepristranski in brez vsakršnih navzkrižij interesov. Preizkuševalci, ki preverjajo zahtevano usposobljenost za licenco, so pooblaščeni v skladu s členom 18
.
Izbira ocenjevalcev in preverjanj temelji na merilih Skupnosti, ki jih predlaga agencija in sprejme Komisija na podlagi postopka, določenega v
členu 31(2)
. Če merila na ravni Skupnosti niso na voljo, pristojni organi določijo merila na nacionalni ravni.
Poglavje VI
Ocenjevanje
Člen 24
Standardi kakovosti
Pristojni organi zagotovijo, da so vse naloge, povezane z usposabljanjem, ocenjevanjem sposobnosti, posodabljanjem licenc in dopolnilnih spričeval, stalno nadzorovane v okviru sistema standardov kakovosti, ki zagotavlja doseganje ciljev v zvezi z osnovnimi zahtevami in poklicnimi kvalifikacijami, določenih s to direktivo.
Člen 25
Neodvisno ocenjevanje
1.
Vsaka država članica v časovnih presledkih, ki niso daljši od pet let, izvede neodvisno ocenjevanje postopkov za pridobitev in preverjanje znanja, razumevanja, veščin in sposobnosti ter sistema za izdajo licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval. Ocenjevanje izvedejo kvalificirane osebe, ki same ne opravljajo dejavnosti, ki so predmet ocenjevanja.
2.
Rezultati neodvisnega ocenjevanja se ustrezno dokumentirajo in predložijo ustreznim pristojnim organom. Po potrebi države članice sprejmejo ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene pri neodvisnem ocenjevanju.
Poglavje VII
Izdaja spričeval
vlakovnemu osebju
Člen 26
Določila, ki se uporabljajo za
vlakovno osebje
Vsi člani vlakovnega osebja so
imetniki spričevala, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z določbami tega člena.
Do 1. januarja 2009 bo agencija obravnavala profile in naloge vlakovnega osebja glede na njihove različne vplive na varnost prevoza. Agencija bo v okviru člena 17 Uredbe (ES) št. 881/2004 pripravila priporočila v zvezi z izdajo spričeval za vlakovno osebje v skladu z to direktivo in z enotnimi evropskimi standardi usposobljenosti.
Na podlagi teh priporočil Komisija sprejme shemo o izdajanju spričeval za vlakovno osebje v skladu s postopkom iz člena 31(2). Po sprejetju postane shema sestavni del te direktive in se navede v Prilogi k tej direktivi.
Do sprejetja sheme se za vlakovno osebje uporabljajo ustrezni TSI, sprejeti v skladu z Direktivama 96/48/ES in 2001/16/ES.
Če takih pravil Skupnosti ni, minimalne zahteve določi in objavijo pristojni organi.
Poglavje VIII
Kontrole in kazni
Člen 27
Državne kontrole
1.
Pristojni organ lahko na vlaku, ki vozi na območju v njegovi pristojnosti, kadar koli preveri, ali osebje razpolaga z dokumenti, izdanimi v skladu s to direktivo.
2.
Ne gleda na preverjanje iz odstavka 1 so lahko strojevodje v primeru napake na delovnem mestu pozvani, da dokažejo sposobnost za opravljanje dela. Takšno preverjanje obsega predvsem preverjanje izpolnjevanja zahtev, določenih v členu 11(3) in (4).
3.
Pristojni organ lahko izvede upravne preiskave, s katerimi preveri ali strojevodje, prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, ocenjevalci in centri za usposabljanje, ki delujejo na območju v njegovi pristojnosti, upoštevajo določbe te direktive.
4.
Če pristojni organ meni, da licenca, ki jo je izdal pristojni organ v drugi državi članici ne ustreza ustreznim merilom, se lahko obrne na ta organ in zahteva dodaten nadzor ali odvzem licence. Organ, ki je izdal takšno licenco, preveri zahtevo v roku treh tednov in o svoji odločitvi obvesti drugi organ.
5.
Če pristojni organ meni, da dopolnilno spričevalo ne ustreza relevantnim merilom, se lahko obrne na prevoznika v železniškem prometu in zahteva dodatno kontrolo ali odvzem dopolnilnega spričevala.
6.
Če država članica meni, da odločitev, ki jo je sprejel pristojni organ v drugi državi članici v skladu z odstavkom 4, ne ustreza ustreznim merilom, o tem obvesti Komisijo, ki mora podati mnenje v roku treh mesecev. Po potrebi se zadevni državi članici predlagajo korektivni ukrepi. V primeru razhajanja mnenj ali spora se zadeva posreduje odboru iz
člena 31(1)
, in Komisija sprejme vse potrebne ukrepe v skladu s postopkom iz
člena 31(2)
.
Člen 28
Kazni
Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, ter z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovijo, da se te kazni izvajajo. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, nediskriminatorne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje do datuma, opredeljenega v
členu 34
, ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah omenjenih določb.
Poglavje IX
Končne določbe
Člen 29
Odstopanja
Države članice lahko iz ukrepov, ki jih sprejmejo pri izvajanju te direktive, izvzamejo:
a)
podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice;
b)
omrežja, ki so operativno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih;
c)
zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga
;
d)
strojevodje, ki vozijo le na odsekih tirov, ki so zaprti za redni promet, zaradi vzdrževanja, prenavljanja in nadgradnje železniškega sistema.
Člen 30
Spremembe prilog
Priloge se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz
člena 31(2)
ob polnem upoštevanju postopkov in pristojnosti po Uredbi (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije, zlasti členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe
.
Socialni partnerji so vključeni v prilagoditveni proces v okviru odbora za sektorski dialog, ustanovljenega s Sklepom 98/500/ES
Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (UL L 225, 12.8.1998, str. 27). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Aktom o pristopu iz leta 2003.
.
Člen 31
Odbor
1.
Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 21 Direktive 96/48/ES.
2.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES v skladu s členom 8 tega sklepa.
Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
3.
Odbor sprejme svoj poslovnik.
Člen 32
Poročilo
Agencija ocenjuje potek izdaje spričeval strojevodjem v skladu s to direktivo
in drugim razvojem dogodkov v državah članicah v zvezi z upravljanjem usposobljenosti strojevodij
. Najpozneje do
1. januarja 2009
Komisiji predloži poročilo, v katerem po potrebi navede izboljšave sistema v zvezi s postopki izdaje licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval, izdajo pooblastil centrom za usposabljanje in ocenjevalcem, sistemom kakovosti, ki so jih vzpostavili pristojni organi, vzajemnim priznavanjem spričeval in mobilnostjo na trgu dela.
Komisija na podlagi priporočil sprejme ustrezne ukrepe in po potrebi predlaga spremembe te direktive.
Člen 33
Sodelovanje
Države članice si medsebojno pomagajo pri izvajanju te direktive.
Člen 34
Prenos
1.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do
31. decembra 2006
. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2.
Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s tabelo, ki prikazuje, kako določbe te direktive ustrezajo sprejetim nacionalnim predpisom.
Člen 35
Postopno uvajanje
1.
Ta direktiva se uvaja postopoma z naslednjimi fazami:
a)
v prvi fazi (2006–2008) prenesejo države članice to direktivo v nacionalno zakonodajo. Vzpostavljeni so registri iz člena 20;
b)
z učinkom od 1. januarja 2007
se začetni skupini strojevodij izdajo licence in usklajena dopolnilna spričevala v skladu s to direktivo; to skupino sestavljajo strojevodje,
ki upravljajo lokomotive in vlake, za katere pravica do dostopa do železniškega omrežja Skupnosti izhaja iz Direktive 91/440/EGS, ali ki upravljajo potniške vlake, ki se jih upravlja na podlagi sporazumov čezmejnega sodelovanja, sklenjenih med prevozniki;
c)
z učinkom od 1. januarjem 2009 in v skladu s shemo izdajanja spričeval, ki ga sprejme Komisija v skladu s členom 26, dobi vlakovno osebje spričevala v skladu s to direktivo;
d)
z učinkom od 1. januarja 2010 dobijo vsi drugi strojevodje spričevala v skladu s to direktivo.
2.
Komisija na zahtevo katere koli države članice zaprosi Agencijo, da po posvetovanju z državo članico, ki je vložila zahtevo, izvede analizo stroškov in koristi pri uporabi te direktive za strojevodje in vlakovno osebje, ki delujejo izključno na ozemlju te države članice. Analiza stroškov in koristi zajema obdobje 10 let in se predloži Komisiji ob koncu stopnje iz odstavka 1(a).
Če analiza stroškov in koristi pokaže, da so stroški uporabe te direktive za tovrstne strojevodje in vlakovno osebje večji od koristi, Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2) v roku šestih mesecev po predložitvi analize stroškov in koristi sprejme odločitev. S to odločitvijo so lahko tovrstni strojevodje in vlakovno osebje izvzeti iz uporabe odstavka 1(c) in (d) za obdobje do 10 let.
3
.
Določi se prehodno obdobje, ki se začne z dnevom začetka veljavnosti te direktive in konča dve leti po sprejetju odločitve o osnovnih parametrih registra iz člena 20. V skladu z določbami, ki veljajo pred začetkom veljavnosti te direktive, lahko države članice v prehodnem obdobju izdajo licence strojevodjem, ki so opravljali svoj poklic ali začeli z odobrenim izobraževanjem in programom usposabljanja ali odobrenim tečajem usposabljanja pred začetkom veljavnosti te direktive.
4
.
Države članice pred letom 2015 nadomestijo vsa spričevala, izdana pred začetkom veljavnosti te direktive in med gornjim prehodnim obdobjem, z licencami in usklajenimi dopolnilnimi spričevali, ki so skladni s to direktivo
, brez poseganja v odstavek 2
.
5
.
Vse strojevodje, ki so imetniki spričeval, izdanih v skladu z določbami, veljavnimi pred vstopom te direktive v veljavo, lahko opravljajo svoj poklic do leta 2010, če sodelujejo pri izvajanju čezmejnih storitev, v drugih primerih pa do 2015. Brez poseganja v splošno ureditev priznavanja poklicnih dovoljenj iz Direktive 92/51/EGS, ki se še naprej uporablja do konca prehodnega obdobja, na podlagi te direktive ne obstaja nikakršna obveznost v zvezi z vzajemnim priznavanjem relevantnih dovoljenj.
6
.
Agencija lahko kadar koli
prouči možnost uporabe pametne kartice namesto licence in usklajenega dopolnilnega spričevala iz člena 4. Prednost pametne kartice je v združitvi obeh dokumentov, hkrati pa bi se lahko uporabljala tudi v druge namene, bodisi na področju varnosti ali upravljanja strojevodij. Komisija lahko po potrebi v skladu s postopkom iz
člena 31(2)
in na podlagi osnutka, ki ga pripravi agencija, sprejme tehnične in operativne specifikacije takšne pametne kartice.
Člen 36
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 37
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V ,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
VZOREC LICENCE IN DOPOLNILNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI
1.
Lastnosti licence
Fizikalne lastnosti licence za strojevodje morajo izpolnjevati standarda ISO 7810 in 7816-1.
Postopki za preverjanje skladnosti lastnosti licenc za strojevodje z mednarodnimi standardi morajo izpolnjevati standard ISO 10373.
2.
Vsebina licence
Naslovnica licence vsebuje:
a)
besede "Licenca za strojevodje" napisane z velikimi tiskanimi črkami v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco;
b)
ime države članice, ki izdaja licenco (izbirno);
c)
razpoznavni znak države članice, ki izdaja licenco, v skladu s standardom ISO 3166. ki določa kode držav; znak je natisnjen v negativu v modrem pravokotniku in obkrožen z 12 rumenimi zvezdami;
d)
podatke o izdani licenci, ki so oštevilčeni na naslednji način:
1.
priimek imetnika;
2.
ime(-na) imetnika;
3.
datum in kraj rojstva imetnika;
4.
(a) datum izdaje licence;
b)
datum poteka licence;
c)
ime organa, ki je izdal licenco;
5.
številka licence, ki omogoča dostop do podatkov v nacionalnem registru;
6.
fotografija imetnika;
7.
podpis imetnika;
8.
stalno bivališče ali poštni naslov imetnika (izbirno);
e)
besede "Vzorec Evropskih skupnosti" v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco, in besede "Licenca za strojevodje" v drugih jezikih Skupnosti, natisnjene v rumeni barvi, ki tvorijo ozadje dovoljenja;
f)
referenčne barve:
–
modra: Pantone Reflex blue,
–
rumena: Pantone yellow.
3.
Usklajeno dopolnilno spričevalo
Usklajeno dopolnilno spričevalo vsebuje:
9.
ime in naslov prevoznikov v železniškem prometu, za katere je strojevodja pooblaščen za vožnjo vlakov;
10.
kategorije vlakov, ki jih imetnik lahko upravlja;
11.
vrsta voznega sredstva, ki ga imetnik lahko upravlja;
12.
infrastruktura, na kateri je imetnik pooblaščen za vožnjo;
13.
dodatni podatki in omejitve.
4.
Podatki v nacionalnem registru
(a)
Podatki v zvezi z licenco:
14.
podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 8;
15.
podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 9;
16.
podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 10;
17.
podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v prvem in drugem odstavku člena 11;
18.
podatki o rednih preverjanjih – člen 14.
(b)
Podatki v zvezi z usklajenim dopolnilnim spričevalom:
19.
podatki o prevozniku v železniškem prometu (odobrena vozna sredstva – člen 11(3), odobrene storitve, usposabljanje o sistemu varnega upravljanja);
20.
podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 11(4); odobrena infrastruktura (sklic na register infrastrukture, opredeljene v členu 24 Direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES);
21.
podatki o rednih preverjanjih – člen 14.
PRILOGA II
Naloge strojevodje
1.
Izvajanje predpisanih pregledov pred odhodom, zlasti v zvezi z delovanjem in obremenitvijo vozila.
2.
Sodelovanje pri preverjanju delovanja zavor.
3.
Upravljanje lokomotiv na ustrezen in varen način ob upoštevanju signalov, omejitev hitrosti in voznih redov.
4.
Upravljanje varnostnega pedala in sistema za nadzor vlaka ter opazovanje in upravljanje instrumentov.
5.
Pravočasno ugotavljanje in identificiranje tehničnih in obratovalnih okvar ter nenavadnih dogodkov in po potrebi preverjanje poškodb in pomanjkljivosti na vozilu, varovanje vlaka in klicanje pomoči.
6.
Odpravljanje manjših okvar in sprejemanje ukrepov za odpravo večjih okvar na vozilu.
7.
Varno ranžiranje vlaka.
8.
Priprava rednih zapisnikov in predložitev jedrnatih pisnih in ustnih poročil ali računalniško pripravljenih poročil o nenavadnih dogodkih.
PRILOGA III
OSNOVNE ZAHTEVE
1.
Kvalifikacije
–
opravljen vsaj devetletni program za pridobitev srednješolske izobrazbe, ki mu sledi dve ali tri leta posrednješolskega izobraževanja v tehničnih poklicih ali v okviru vajeništva ali v komercialnih poklicih;
–
ali: vsaj dvanajstletno izobraževanje.
2.
Minimalna vsebina pregledov pred zaposlitvijo
2.1
Zdravstveni pregledi
–
splošni zdravstveni pregled;
–
preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv);
–
preiskava krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo;
–
EKG v mirovanju;
–
test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog.
2.2
Psihološki pregledi
Psihološki pregledi pomagajo prevozniku v železniškem prometu pri zaposlovanju in upravljanju delavcev, ki imajo kognitivne, psihomotorične, vedenjske in osebnostne lastnosti, da opravljajo svoje naloge na varen način.
Psiholog mora pri določanju vsebine psihološkega pregleda upoštevati vsaj naslednja merila, bistvena za zahteve posamezne varnostne funkcije:
–
kognitivne sposobnosti: pozornost in koncentracija, pomnjenje, zaznavanje, argumentiranje, komunikacija;
–
psihomotorične sposobnosti: odzivni čas, koordinacija rok;
–
vedenjske in osebnostne lastnosti: obvladovanje čustev, zanesljivost, samostojnost, vestnost.
Če psiholog katero od navedenih meril izpusti, mora takšno odločitev utemeljiti in dokumentirati.
3.
Redni pregledi po zaposlitvi
Poleg rednih zdravstvenih pregledov v skladu s členom 14(1) mora zdravnik medicine dela predpisati pogostejše preiskave, če to zahteva zdravstveno stanje člana osebja.
3.1
Minimalna vsebina rednih zdravstvenih pregledov po zaposlitvi
Če delavec izpolnjuje zahteve pregledov pred zaposlitvijo, morajo redni zdravstveni pregledi obsegati vsaj:
–
splošni zdravstveni pregled;
–
preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv);
–
preiskavo krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo;
–
test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog, če je to klinično predvideno.
Dodatno morajo strojevodje, starejši od 40 let, opraviti tudi EKG v mirovanju.
3.2
Preverjanje fizičnih sposobnosti
Fizična sposobnost se preverja redno in po vsaki nesreči pri delu
ali po vsakem obdobju odsotnosti po nesreči, v katero so bile vključeni ljudje.
Zdravnik medicine dela ali zdravniška služba prevoznika se lahko odloči za dodaten zdravstveni pregled, še posebej po 30-dnevnem bolniškem dopustu. Delodajalec lahko zahteva, da
pooblaščeni
zdravnik preveri fizično sposobnost strojevodje, če ga je moral umakniti iz dela iz varnostnih razlogov.
V času službe strojevodja ne sme biti nikoli pod vplivom snovi, ki bi lahko vplivale na njegovo koncentracijo, pozornost ali vedenje.
4.
Zdravstvene zahteve
4.1
Splošne zahteve
Osebje ne sme imeti zdravstvenih težav ali jemati zdravil, ki bi lahko povzročila:
–
nenadno izgubo zavesti;
–
zmanjšanje pozornosti ali koncentracije;
–
nenadno nezmožnost opravljanja dela;
–
izgubo ravnotežja ali koordinacije;
–
bistveno omejitev gibljivosti.
4.2
Vid
Izpolnjene morajo biti naslednje zahteve:
–
ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 0,8 in najmanj 0,3 pri slabšem očesu;
–
maksimalne korekcijske kontaktne leče: daljnovidnost +5 / kratkovidnost -8. Odstopanja so dovoljena v izjemnih primerih in na podlagi pridobitve mnenja očesnega specialista. Zdravnik medicine dela nato sprejme odločitev;
–
kratkovidnost in srednjevidnost: zadostna, bodisi s pomočjo ali brez;
–
dovoljene so kontaktne leče;
–
normalni barvni vid: uporaba odobrenega testa, npr. Ishihara, in po potrebi drugih odobrenih testov;
–
vidno polje: celotno;
–
vid na obeh očesih: efektiven;
–
binokularen vid: efektiven;
–
občutljivost na kontraste: dobra;
–
brez napredujoče očesne bolezni;
–
očesni vsadki, keratotomija in keratektomija, so dovoljeni samo, če jih pregleduje zdravnik medicine dela, letno ali v časovnih presledkih, ki jih določi zdravnik medicine dela.
4.3
Sluh
Zadosten sluh, dokazan z avdiogramom, kar pomeni, da:
–
sluh zadostuje za vodenje telefonskega razgovora in omogoča, da oseba sliši opozorilne tone in radijska sporočila.
Referenčne vrednosti so:
–
izguba sluha ne sme presegati 40 dB pri 500 in 1000 Hz;
–
izguba sluha ne sme presegati 45 dB pri 2000 Hz za uho s slabšim prevajanjem zvoka.
4.4
Nosečnost
Nosečnost je v primeru manjše tolerance ali na podlagi patoloških izvidov razlog za začasno izključitev strojevodje. Zdravnik medicine dela (kakor je opredeljen zgoraj) zagotovi spoštovanje zakonskih določb o varovanju nosečih delavk.
4.5
Posebne zdravstvene zahteve za strojevodje
4.5.1
Vid
–
ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 1,2 in najmanj 0,5 pri slabšem očesu;
–
odpornost na bleščanje;
–
barvne kontaktne leče in fotokromatične leče niso dovoljene. Leče z UV filtrom so dovoljene.
4.5.2
Sluh in govor
–
nobenih nepravilnosti v vestibularnem sistemu;
–
kronična govorna motnja (zaradi nujnosti glasne in jasne izmenjave sporočil) ni dovoljena;
–
uporaba slušnih pripomočkov ni
dovoljena.
5.
Jezikovna
preverjanja
Osebje, pristojno za kontrolo železniškega prometa, mora biti sposobno uporabljati sporočila in komunikacijske metode, opisane v TSI "Delovanje".
Strojevodje in drugo osebje prevoznikov v železniškem prometu, ki komunicirajo z upravljavcem infrastrukture o ključnih varnostnih vprašanjih, morajo imeti znanje jezika, ki ga določi konkretni upravljavec infrastrukture. Znanje jezika strojevodij mora biti na ravni, ki omogoča aktivno in učinkovito sporazumevanje v rutinskih, težkih in izrednih razmerah.
PRILOGA IV
POKLICNE KVALIFIKACIJE Splošni program in metoda usposabljanja
1.
Uvod
Vsebina in organizacija usposabljanja obsega:
–
predstavitev prevoznika v železniškem prometu in konkretnega delovnega mesta, vključno s prvo pomočjo in predpisi o zdravju in varnosti pri delu;
–
operativna pravila, varnostni predpisi v železniškem prometu;
–
tehniko (železniška infrastruktura in vozna sredstva) s poudarkom na signalizaciji, zavornih sistemih in sistemih za nadzor vlaka, pripravi vlaka, ugotavljanju in odpravljanju napak; sprejemanje odločitev o ustreznosti lokomotive za obratovanje;
–
komunikacijo; usposabljanje za uporabo zvočnikov kot del storitev za stranke;
–
priučitev voznih spretnosti: spremljanje izkušenih strojevodij, vožnja pod nadzorom, simulator, samostojna vožnja;
–
pridobitev znanja o lokalnih pogojih in progah; to usposabljanje se lahko opravi po usposabljanju za strojevodjo, ko se strojevodji dodeli delovno področje;
–
nezgode in izjemne situacije: obvladovanje stresnih in konfliktnih situacij;
–
gašenje požara.
Zahtevana znanja so razdeljena na tri dele:
–
splošni del, podrobneje obrazložen v Prilogi V;
–
del, ki se nanaša na vozna sredstva, podrobneje obrazložen v Prilogi VI;
–
del, ki se nanaša na infrastrukturo, podrobneje obrazložen v Prilogi VII.
2.
Metoda usposabljanja
Treba je zagotoviti ustrezno ravnotežje med teoretičnim usposabljanjem (učilnica in predstavitve) in praktičnim usposabljanjem (na delovnem mestu, vožnja z in brez nadzora).
Računalniško podprto usposabljanje je sprejemljivo za individualno učenje operativnih pravil, signalizacije itd. Vendar je treba zagotoviti, da se uporabljajo samo simulatorji zadnje generacije.
Uporaba simulatorjev je lahko koristna za učinkovito usposabljanje strojevodij, predvsem za zmanjšanje časa uporabe infrastrukture za vožnjo, soočanje z izjemnimi situacijami in upravljanje novih tipov lokomotiv.
Pridobivanje znanja o progah naj bi potekalo na način, da oseba, ki se usposablja za strojevodjo spremlja strojevodjo na določenem številu voženj na določeni progi in sicer podnevi in ponoči. Kot alternativno metodo je možno uporabiti video posnetke, ki prikazujejo progo z vidika strojevodje v vozniški kabini.
3.
Preverjanje
Usposabljanje se zaključi s teoretičnim in praktičnim preverjanjem znanja.
Sposobnosti za vožnjo se običajno ocenijo z vožnjami v železniškem omrežju. Prav tako je možno uporabiti simulatorje za preverjanje uporabe operativnih pravil in sposobnosti strojevodij za vožnjo v posebej težkih razmerah.
PRILOGA V
PREVERJANJE SPLOŠNEGA STROKOVNEGA ZNANJA
Splošne zadeve
Cilji splošnega usposabljanja so:
–
pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o železniških tehnologijah, vključno z varnostnimi in operativnimi predpisi;
–
pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o nevarnostih, povezanih z delovanjem železnice, in različnih sredstvih za njihovo obvladovanje;
–
pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več načinov delovanja železnice;
–
pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več voznih sredstvih.
Strojevodje morajo zlasti:
–
razumeti posebne zahteve za opravljanje poklica strojevodje, njihovo pomembnost ter poklicne in osebne zahteve (dolg delovni čas, odsotnost od doma itd)
;
–
uporabljati varnostne predpise za osebje
;
–
identificirati vlečna vozila
;
–
poznati delovne metode in jih natančno uporabiti v praksi
;
–
poznati referenčne dokumente in navodila (priročnik za postopke in priročnik za proge, kot je opredeljeno v TSI "Delovanje", priročnik za strojevodjo, priročnik za okvare itd.)
;
–
prilagoditi življenjski slog svojemu poklicu
;
–
poznati ukrepe za primer nesreč, ki vključujejo ljudi
;
–
poznati nevarnosti, na splošno povezane z železniškim prometom
;
–
poznati načela prometne varnosti
;
–
uporabiti načela elektrotehnologije.
PRILOGA VI
PREVERJANJE ZNANJA O VOZNIH SREDSTVIH
Po opravljenem posebnem usposabljanju o voznih sredstvih so strojevodje zmožni opravljati naslednje naloge.
1.
Testi in kontrole pred odhodom
Strojevodje morajo znati:
–
izvesti kontrolo proge in uporabiti ustrezno dokumentacijo
;
–
zbrati dokumentacijo in potrebno opremo
;
–
preveriti zmogljivost vlečnega vozila
;
–
preveriti podatke, vnesene v dokumentacijo, ki se nahaja na vlečni enoti
;
–
na podlagi navedenih preverjanj in testov zagotoviti, da je vlečna enota zmožna vleči vlak in da varnostna oprema deluje
;
–
izvesti morebitna rutinska preventivna vzdrževalna dela.
2.
Znanje o voznih sredstvih
Za upravljanje lokomotive morajo strojevodje poznati vse kontrolne sisteme in indikatorje, ki jih imajo na voljo, še posebej:
–
vlečni sistem
;
–
zavorni sistem
;
–
naprave v zvezi z varnostjo obratovanja.
Da bi lahko zaznali in locirali nepravilnosti v voznih sredstvih, jih javili in določili, kaj je potrebno za njihovo odpravo, in v določenih primerih sprejeli ukrepe, morajo strojevodje poznati Še posebej: – mehanske strukture, – zavorni sistem, – obese in sisteme za priključitev, – pogon, – varnostno opremo.
:
–
sestavne dele voznih sredstev, namen sestavnih delov, posebne sisteme vlečnih vozil, predvsem sistem za ustavljanje vlaka z odzračevanjem zavorne cevi
;
–
pomen oznak na notranjem in zunanjem delu voznega sredstva, predvsem simbolov za transport nevarnega blaga
;
–
dele, specifične za vlečna vozila Še posebej: – tokovni odjemnik in visokonapetostne tokokroge, – rezervoarje za gorivo, sistem oskrbe z gorivom, izpušni sistem, – prenos moči, motorje in menjalnike, – komunikacijsko opremo (radijska povezava vlaka z mestom vodenja in upravljanja prometa itd.).
.
3.
Testiranje zavor
Strojevodje morajo znati:
–
pred odhodom preveriti dejansko zavorno moč vlaka, ki mora ustrezati zavorni moči, določeni za progo in navedeni v dokumentaciji vozila
;
–
preveriti delovanje zavor vlečnega vozila pred odhodom, ob zagonu in med vožnjo.
4.
Način delovanja in največja hitrost vlaka glede na lastnosti proge
Strojevodje morajo znati:
–
uporabljati podatke, ki so mu bili posredovani pred odhodom
;
–
določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka na osnovi spremenljivk, kot so na primer omejitev hitrosti ali morebitne spremembe v signalizaciji.
5.
Upravljanje vlaka na način, ki ne poškoduje naprav ali vozil
Strojevodje morajo znati:
–
uporabljati vse razpoložljive kontrolne sisteme v skladu z veljavnimi pravili
;
–
zagnati vlak in hkrati upoštevati omejitve glede inercije in moči
;
–
opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku
;
–
uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav.
6.
Motnje
Strojevodje morajo znati:
–
biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka
;
–
ugotoviti znake motenj, razlikovati med njimi in ustrezno reagirati na njihovo relativno pomembnost, pri čemer ima prednost varnost železniškega prometa in ljudi
;
–
poznati razpoložljiva varnostna in komunikacijska sredstva
;
–
pregledati vlak, da bi ugotovil morebitne manjše motnje
;
–
poskusiti odpraviti takšne motnje.
7.
Nezgode in nesreče pri delovanju, požari in nesreče, ki vključujejo ljudi
Strojevodje morajo znati:
–
sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje na vlaku
;
–
ugotoviti, ali vlak prevaža nevarno blago in ga določiti na podlagi dokumentacije vlaka in popisa vagonov.
8.
Pogoji za nadaljnjo vožnjo po nesreči, ki je vključevala vozna sredstva
Po nesreči morajo strojevodje znati:
–
odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji
;
–
obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče.
9.
Mirovanje vlaka
Strojevodje morajo sprejeti ukrepe, s katerimi tudi v najbolj težkih razmerah preprečijo nepričakovan zagon vlaka.
PRILOGA
VII
PREVERJANJE ZNANJA O INFRASTRUKTURI
Poznavanje infrastrukture
1.
Testiranje zavor
Strojevodje morajo znati pred odhodom preveriti dejansko zavorno moč vlaka, ki mora ustrezati zavorni moči, določeni za progo in navedeni v dokumentaciji vozila.
2.
Način delovanja in največja hitrost vlaka glede na lastnosti proge
Strojevodje morajo znati:
–
seznaniti se s podatki, ki so mu bili posredovani pred odhodom, npr. omejitev hitrosti ali spremembe v signalizaciji;
–
določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka glede na lastnosti proge.
3.
Poznavanje proge
Strojevodje morajo biti sposobni predvideti težave in reagirati v skladu z vidiki varnosti in opravljanja nalog. Zato morajo dobro poznati železniške proge in naprave na svojih progah ter morebitnih dogovorjenih enakovrednih progah.
Pomembni so naslednji vidiki:
–
pogoji delovanja (spremembe tira, enosmerni prevoz itd.)
;
–
določitev tirov, ki jih je mogoče uporabiti za dano vrsto prevoza
;
–
sistem delovanja
;
–
sistem zapiranja železniške proge in pripadajoči ukrepi
;
–
imena, položaj in oddaljenost postaj ter mest vodenja in upravljanja prometa za ustrezno prilagoditev hitrosti
;
–
prikaz prehodov med sistemi delovanja ali sistemi za oskrbo z električno energijo
;
–
omejitev hitrosti za različne kategorije vlakov
;
–
topografske značilnosti
;
–
posebni pogoji zaviranja, npr. pogoji, ki veljajo za proge z velikim naklonom
;
–
operativne posebnosti: posebni signali, znaki, pogoji za odhod itd.
4.
Varnostni predpisi
Strojevodje morajo znati:
–
zagnati vlak šele, ko so izpolnjeni vsi predpisani pogoji (vozni red, ukaz ali signal za odhod, po potrebi delovanje signalov itd.)
;
–
opazovati signale na progi ali v vozniški kabini, jih nemudoma in brez napak razvozlati ter izvesti predpisane ukrepe
;
–
varno upravljati vlak v skladu s posebnimi načini delovanja: posebni načini delovanja na zahtevo, začasna omejitev hitrosti, vožnja v nasprotno smer, dovoljenje za nadaljevanje vožnje v nevarnih razmerah, kljub signalu za ustavitev, ranžiranje, obračanje, vožnja skozi območja gradbišč itd.
;
–
spoštovati načrtovane in dodatne ustavitve in v času ustavitev po potrebi izvesti dodatne operacije za potnike, še posebej odpiranje in zapiranje vrat.
5.
Upravljanje vlaka
Strojevodje morajo znati:
–
opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku
;
–
uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav
;
–
prilagoditi hitrost vlaka voznemu redu in morebitnim predpisom o varčevanju z energijo, pri čemer mora upoštevati lastnosti vlečnega vozila, vlaka, proge in okolja.
6.
Motnje
Strojevodje morajo znati:
–
biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z infrastrukturo in okoljem, kolikor to pač dopušča upravljanje vlaka: signali, tiri, oskrba z energijo, železniški prehodi, okolica tirov, preostali promet
;
–
biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka
;
–
biti sposobni oceniti oddaljenost ovir
;
–
takoj ko je mogoče, obvestiti upravljavca infrastrukture o mestu in vrsti motnje ter zagotoviti, da je ta pravilno razumel informacijo
;
–
zagotoviti ali sprejeti ukrepe za zagotovitev varnosti prometa in ljudi, kadar koli je to potrebno.
7.
Nezgode in nesreče pri delovanju, požari in nesreče, ki vključujejo ljudi
Strojevodje morajo znati:
–
sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje
;
–
določiti mesto ustavitve vlaka v primeru požara in po potrebi olajšati evakuacijo potnikov
;
–
takoj ko je to mogoče, posredovati koristne informacije o požaru, če sami ne morejo pogasiti požara
;
–
po nesreči odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji
;
–
obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče.
