A7-0124/2010
28.4.2010
***II
PRIPOROČILO ZA DRUGO OBRAVNAVO
o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)
(05386/3/2010 – C7‑0095/2010 – 2008/0223(COD))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalka:
Silvia-Adriana Ţicău
PE 440.179v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
*** Postopek odobritve
***I Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)
***II Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)
***III Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)
Spremembe besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko v osnutku akta ni spremenjena, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................4
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................6
POSTOPEK................................................................................................................................9
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev)
(05386/3/2010 – C7‑0095/2010 – 2008/0223(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05386/3/2010 – C7‑0095/2010 ),
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2008)0780 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 175(1) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0413/2008 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja ( KOM(2009)0665 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu v skladu s členom 294(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s stališčem Sveta v prvi obravnavi o sprejetju spremenjenega predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti stavb (prenovitev) ( KOM(2010)0165 ),
– ob upoštevanju členov 294(7) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
– ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi
Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0278 . ,
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
UL C 277, 17.11.2009, str. 75. ,
– ob upoštevanju mnenja Odbora regij
UL C 200, 25.8.2009, str. 41. ,
– ob upoštevanju člena 72 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo ( A7‑0124/2010 ),
1. odobri stališče Sveta;
2. ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;
3. naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;
4. naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;
5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Pomen energetske učinkovitosti stavb
Evropska unija se je leta 2008 zavezala, da bo do leta 2020 zmanjšala porabo energije za 20 % ter da bo 20 % porabljene energije pridobljenih iz obnovljivih virov. Evropski svet je sklenil, da energetsko učinkovitost do leta 2020 poveča za 20 %.
Stavbni sektor je bil v Evropski uniji prepoznan kot eden od sektorjev, kjer je mogoče doseči največji prihranek energije, saj porabi 40 % energije in ustvari 35 % vseh emisij. Sektor stanovanjskih stavb s 26-odstotnim deležem celotne porabe energije ima večji potencial za izboljšanje kot sektor poslovnih stavb. Izboljšanje energetske učinkovitosti stavb je najučinkovitejši način za zmanjšanje porabe energije in emisij za 20 % v sektorjih, ki niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami.
Prihranek energije v energetsko učinkovitih stavbah v primerjavi z navadnimi stavbami povprečno znaša 30 %. Poleg tega te stavbe porabijo manj vode, pa tudi stroški vzdrževanja in komunalnih storitev so zanje nižji.
Direktiva o energetski učinkovitosti stavb bo močno vplivala na življenje evropskih državljanov, saj bo neposredno vplivala na stavbe, v katerih živijo in jih uporabljajo. Poleg tega bodo naložbe v izboljšanje energetske učinkovitosti in uporabo obnovljive energije ustvarile na milijone delovnih mest ter prispevale k trajnostni gospodarski rasti v Evropski uniji.
Predlog Komisije za prenovitev Direktive 2002/91/ES (energetska učinkovitost stavb)
Evropska komisija je 13. novembra 2008 kot del zakonodajnega svežnja o energetski učinkovitosti predložila zakonodajni predlog za prenovitev Direktive 2002/91/ES o energetski učinkovitosti stavb.
Stališče Evropskega parlamenta v prvi obravnavi
Evropski parlament je svoje stališče sprejel 22. aprila 2009 na prvi obravnavi v okviru postopka soodločanja o prenovitvi direktive o energetski učinkovitosti stavb ter z veliko večino (549 glasov za, 51 proti in 26 vzdržanih) podprl izboljšanje energetske učinkovitosti stavb.
Glavne spremembe, ki jih je uvedel, so bile:
§ nova priloga, v kateri so navedena načela enotne metodologije za izračun stroškovno optimalnih ravni;
§ jasni roki, do katerih morajo biti nove stavbe vsaj takšne, da je njihova neto poraba energije enaka nič (31. december 2016); države članice določijo cilje za minimalni odstotek stavb, ki bodo imele do leta 2015 in leta 2020 neto porabo energije enako nič;
§ medsebojno priznavanje za certifikatorje energetske učinkovitosti stavb ter inšpektorje za ogrevalne in klimatske sisteme;
§ posvetovanje z lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi;
§ skupne smernice, ki določajo minimalne standarde za vsebino in prikaz energetskih izkaznic;
§ javni organi prevzamejo vodilno vlogo in izvajajo priporočila, ki so vključena v energetsko izkaznico, izdano za stavbe, ki jih uporabljajo;
§ treba je določiti minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za stavbne komponente in tehnične stavbne sisteme, ki se namestijo v stavbe ter se v njih uporabljajo;
§ namestitev pametnih števcev porabe v vseh novih stavbah in stavbah, v katerih se opravljajo prenovitvena dela;
§ finančne spodbude in tržne ovire: države članice do 30. junija 2011 pripravijo nacionalne akcijske načrte skupaj s predlaganimi ukrepi za uresničitev zahtev, določenih v direktivi, in sicer z zmanjšanjem obstoječih pravnih in tržnih ovir ter razvijanjem obstoječih in novih finančnih in fiskalnih instrumentov, da bi se povečala energetska učinkovitost novih in obstoječih stavb;
§ do leta 2011 je treba razviti prostovoljno skupno shemo certificiranja EU za energetsko učinkovitost nestanovanjskih stavb, ki jo bodo države članice uvedle na svojem ozemlju in bo delovala vzporedno z nacionalno shemo certificiranja;
§ nove določbe o pregledovanju klimatskih sistemov, neodvisnih strokovnjakih in usposabljanju;
§ Komisija do leta 2010 vzpostavi spletno mesto z nekaterimi informacijami, vključno z najnovejšo različico vseh akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost.
Druga obravnava v Evropskem parlamentu
Evropski parlament in Svet EU sta 19. novembra 2009 sklenila politični dogovor o tehničnih vidikih zakonodajnega predloga. Glavni dosežki so:
§ Poseben člen o vprašanjih financiranja (člen 10) – vključno s predlogi do 30. junija 2011 – in uvodne izjave 18, 19 in 20 o obstoječih instrumentih in programih . Poleg tega člena o energetskih izkaznicah (11(4)) in stavbah, katerih poraba energije je skoraj enaka nič (9(3)), vključujeta finančne določbe. (Ta člena dopolnjuje izjava Komisije).
§ Stavba, katere poraba energije je skoraj enaka nič – do 31. decembra 2020 naj bi imele vse nove stavbe porabo energije skoraj enako nič, ta rok pa naj bi bil dve leti prej za javni sektor, ki bi moral dajati zgled. Politika o stavbah, katerih poraba energije je skoraj enaka nič , ima zdaj ambiciozno zastavljene cilje in nacionalne akcijske načrte, ki vključujejo podporne ukrepe (člen 9).
§ Pri večji prenovi stavb ali delov stavb njihova energetska učinkovitost izpolnjuje minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti, če je to tehnično, funkcionalno in ekonomsko izvedljivo. Minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti veljajo tudi za tehnične stavbne sisteme in elemente stavb, ki pomembno vplivajo na energetsko učinkovitost ovoja stavbe, ko se jih nadgradi ali zamenja (člena 7 in 8).
§ Razširitev področja uporabe, da bi presegalo večje prenove : zahteve za komponente in stavbne enote so zdaj v členu 7.
§ Pomembnejše nove določbe o izkaznicah : obsežne zahteve glede informacij, vključno z možnostmi financiranja, ki jih je treba zagotoviti skupaj z izkaznico (11(4)); javni sektor je treba spodbuditi, da bo imel vodilno vlogo z izvajanjem priporočil, vključenih v izkaznico o energetski učinkovitosti v času njene veljavnosti (člen 11(5)); prostovoljna skupna shema certificiranja EU za nestanovanjske stavbe (člen 11(9);) določbe o izdaji in prikazu energetskih izkaznic (člena 10 in 11); zahteva o vključitvi indikatorja energetske učinkovitosti iz energetske izkaznice stavbe ali stavbne enote v oglase za prodajo/najem (člen 12(4)).
§ Več informacij in boljša preglednost o akreditaciji in usposabljanju strokovnjakov ter finančnih instrumentih, informacije lastnikom in najemnikom, več informacij o izkaznicah (člena 17 in 20).
§ Manjša upravna obremenitev v zvezi s pregledi.
§ Posvetovanja z lokalnimi organi in podpora javnim organom pri izvajanju priporočil. Nov člen o posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, vključno z lokalnimi in regionalnimi organi (člen 21), ter nove določbe o svetovanju lokalnim načrtovalcem in arhitektom, da pri načrtovanju, zasnovi in prenovi industrijskih ali stanovanjskih površin preučijo najboljšo kombinacijo med izboljšavami na področju energetske učinkovitosti, uporabo energije iz obnovljivih virov ter uporabo daljinskega ogrevanja in hlajenja (uvodna izjava 28).
§ Pri novih stavbah je treba v večji meri upoštevati vire obnovljive energije (člen 6).
§ Izrazitejša vloga Komisije pri ocenjevanju nacionalnih načrtov (člen 9(4)) in poročila o pregledu (člen 15(4)).
§ Uvedba pametnih merilnih sistemov in aktivnih nadzornih sistemov, kot so avtomatizirani, nadzorni in spremljevalni sistemi, katerih namen je prihraniti energijo (člen 8).
§ Ni skupne metodologije, zato pa Komisija do 30. junija 2011 določi primerjalno metodologijo za izračun stroškovno optimalnih ravni za minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti (člen 5 in Priloga III).
§ Klavzula o pregledu: direktiva se pregleda do 1. januarja 2017.
Kljub temu bodo zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe potrebne nekatere prilagoditve predvsem glede pravne podlage in delegiranih aktov (nekdanji postopek komitologije). Zadevne določbe se nanašajo na izvajanje prenosa (člen 23) in petletno trajanje pooblastila za spremembo Priloge I (skupni splošni okvir za izračunavanje energetske učinkovitosti stavb) – pooblastilo bo samodejno obnovljeno za enako obdobje, razen če ga Parlament ali Svet prekliče –, na preklic prenosa pooblastila (člen 24) in na nasprotovanje delegiranim aktom (člen 25) dva meseca od dneva obvestila.
Ko je direktiva sprejeta in objavljena v Uradnem listu EU, imajo države članice dve leti časa, da jo prenesejo v nacionalno zakonodajo.
Zaključek
Skupno stališče Sveta temelji na dogovoru, doseženem novembra 2009 med Evropskim parlamentom in Svetom.
POSTOPEK
Naslov
Energetska učinkovitost stavb (prenovitev)
Referenčni dokumenti
05386/3/2010 – C7-0095/2010 – 2008/0223(COD)
Datum 1. obravnave EP – št. P
23.4.2009 T6-0278/2009
Predlog Komisije
KOM(2008)0780 - C6-0413/2008
Datum razglasitve prejetja skupnega stališča na zasedanju
19.4.2010
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
19.4.2010
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Silvia-Adriana Ţicău
21.7.2009
Datum sprejetja
28.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
53
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Sajjad Karim, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Jens Rohde, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Claude Turmes, Niki Tzavela, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Antonio Cancian, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Alajos Mészáros, Ivari Padar, Vladko Todorov Panayotov, Markus Pieper, Vladimír Remek, Frédérique Ries, Theodoros Skylakakis, Silvia-Adriana Ţicău, Hermann Winkler
Datum predložitve
28.4.2010
