Poslanci enotni v obsodbi severnokorejskega jedrskega poskusa
Zunanji odnosi
2006-10-11 - 18:57
Evropski parlament je zaradi jedrskega poskusa, ki ga je v ponedeljek izvedla Severna Koreja, dnevni red svojega plenarnega zasedanja razširil s točko o tem vprašanju. Stališče in ukrepe EU sta poslancem predstavila visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko Javier SOLANA in komisarka za zunanje zadeve Benita Ferrero-Waldner.
Javier SOLANA, Svet EU : "Vse kaže, da je Pjongjang detoniral jedrsko bombo iz plutonija in zelo verjetno gre za jedrski poskus, torej za dejanje, ki ga moramo energično obsoditi. Ne gre le za grožnjo regiji, ampak za sovražno dejanje stabilnosti in varnosti celotnega sveta. Takšno dejanje bi lahko povzročilo oboroževalno tekmo po vsem svetu. Odziv sosednjih držav je bil ustrezen, umirjen. Predstavniki Kitajske, Japonske, Rusije, pa tudi ZDA, kakor tudi EU so se odzvali odločno in hkrati mirno. Ne želimo si poslabšanja razmer, a ob tem moramo zelo jasno povedati: dejanje je bilo storjeno le nekaj dni po izvolitvi novega japonskega premierja, ki je nato šel na svoj prvi uradni obisk v Peking ter v Seul in tako pokazal veliko dobre volje za vzpostavitev dobrososedskih odnosov - in ravno takrat je Severna Koreja detonirala bombo.
Kitajska sodeluje konstruktivno in je že tudi prej zelo pozitivno delovala na področju severnokorejskega jedrskega vprašanja, odzval se je tudi prihodnji generalni sekretar Združenih narodov. Ne smemo pa pozabiti na severnokorejske dejavnosti pri razvoju raketnih izstrelkov, kar je po svoje tudi sovražno dejanje do severnokorejskega ljudstva - ljudje so revni, veliko jih trpi lakoto, po drugi strani pa njihova država zapravlja milijone za oboroževalno tekmo in razvija za njen razvoj povsem nepomembno jedrsko orožje. Reakcije Varnostnega sveta so bile pravilne. Resolucija, ki se pripravlja, naj bi bila odločna in preprečila nadaljnje širjenje jedrskega in konvencionalnega orožja."
Benita FERRERO-WALDNER, Evropska komisija: "Jedrski poskus, ki ga je Severna Koreja izvedla v ponedeljek, 9. oktobra, je resnično izredno zaskrbljujoče dejanje, ki ga ostro obsojam. Ne le, da ogroža regionalno stabilnost, ampak predstavlja tudi zadnje v nizu poskusov režima Kim Džong Ila, kako kljubovati sporazumu o neširjenju jedrskega orožja. Z uresničitvijo svoje napovedi je Severna Koreja nasprotovala interesom mednarodne skupnosti ter še povečala svojo izolacijo, težko pa je tudi ugotoviti, kako to lahko koristi prebivalstvu, ki že dolgo trpi. Motivi Pjongjanga so zelo nejasni, ne bi pa bilo nič nenavadnega, če bi se izkazalo, da gre za namerno izzivanje in stopnjevanje konflikta. EU je zelo jasno odgovorila, vesela sem, da je bila tudi mednarodna javnost odločna in enotna pri obsodbi dejanja, pri čemer je še prav posebnega pomena in zelo dobrodošlo prav jasno stališče Kitajske. (...) Unija je doslej imela pomembno vlogo pri utrjevanju miru na korejskem polotoku: od leta 1995 smo Severni Koreji zagotovili 345 milijonov evrov, ponudili smo tudi svojo pomoč šeststranskim pogajanjem, čeprav sami nismo del procesa. Sedaj bi morali spet odigrati svojo vlogo pri odgovoru na to, kar je gotovo mednarodna kriza. Mednarodna skupnost mora delovati. Nekdo bo z režimom moral stopiti v dialog in ga odvrniti od njegovega paranoičnega in agresivnega stališča. Morda bi bil prava oseba za to prav novi generalni sekretar ZN."
Predstavniki političnih skupin EP
José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA (EPP-ED, ES ): "Gre za provokacijo in grožnjo mednarodni skupnosti. Provokacija, ker gre za diktatorski stalinistični režim, ki širi lakoto po svoji deželi, režim ki ne želi sodelovati v šeststranskih pogovorih, je grožnja za celotno mednarodno varnost. (...) Dobro bi bilo vedeti, kakšno je stališče Sveta kar se tiče svežnja ukrepov, o katerem govori visoki predstavnik: Ustanovna listina ZN namreč v VII. poglavju, v 41. členu našteva le gospodarske in trgovinske sankcije. Mislim pa, da je odlična novica, ker je Kitajska prvič pripravljena, da se v okviru ZN oziroma Varnostnega sveta odzove z ustrezno reakcijo in je pripravljena premisliti o sankcijah."
Martin SCHULZ (PES, DE ): "Izjave visokega predstavnika Solane in komisarke Waldnerjeve so pokazale, da EU je reagirala pravilno. Običajen odziv bi bil bes. Jasno je, da poskuša ta umirajoči sistem pridobiti spoštovanje in pritegniti pozornost nase s provokacijami. Običajno pa je, da tega ne dovolimo, ne smemo dovoliti in moramo postaviti meje. Vemo, da je manevrski prostor zelo omejen, obenem pa tudi vemo, da jedrsko orožje v rokah tako nepreračunljivega režima pomeni zelo veliko nevarnost. (...) Ne moremo kriviti celotnega naroda za norost diktatorja. Po drugi strani pa nimamo druge možnosti kot vrnitev k diplomaciji. Videti moramo, ali so vse možnosti pogovorov že izčrpane. Sam mislim, da še obstaja možnost, da se Severna Koreja vrne za pogajalsko mizo, a mislim tudi, da ni naključje, da Severna Koreja preizkuša jedrsko orožje v času, ko je bil za novega generalnega sekretarja ZN izbran južni Korejec. Moramo se naučiti brati med vrsticami: so se vrata zaloputnila, ali so se zaloputnila na glas, da bi vzbudili pozornost? Mislim, da slednje."
István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU): "Pred dvema dnevoma je Severna Koreja prestopila rdečo črto. Predsedstvo EU je poskus odločno obsodilo in izrazilo pripravljenost na sodelovanje mednarodne skupnosti pri odločnem odzivu. Tega sem vesel. Paziti pa moramo na to, da bo to tudi izvršeno. Biti moramo jasni in povedati, da ne bo šlo več tako naprej. Zdi se, da smo na pragu še nikoli doslej doseženega mednarodnega konsenza o protiukrepih: severnokorejskemu režimu je treba poslati jasen signal, da takšnih groženj stabilnosti in tovrstnih dejanj ne bomo tolerirali. To lahko sproži regionalno oboroževalno tekmo, ki si je ne želimo. (...) Ko se ukvarjamo s Severno Korejo, ne moremo mimo Irana - tudi tu je treba zavzeti trdno stališče. Preprečiti pa je treba nadaljnje severnokorejske poskuse in jih prepričati, da se vrnejo k šeststranskim pogajanjem. Biti moramo prožni, a trdni kar se tiče naših načel."
Gérard ONESTA (Zeleni/EFA, FR): "Sem eden redkih poslancev, ki je bil v Severni Koreji. To ni le stroga diktatura, ki izkorišča svoje državljane, ampak tudi ena največjih psihiatričnih bolnišnic na svetu. Vedeti morate, da milijoni ljudi živijo v popolni izolaciji pred realnostjo zunanjega sveta. Podložni so voditelju, ki jih prepričuje, da jih želi vse svet napasti. To je okolje, ki je zelo blizu romanom Georga Orwella. Kakšne naj bodo torej sankcije za režim, ki nasprotuje zdravemu razumu, ki ponižuje lastne državljane, ki je milijon ljudi pustil umreti od lakote in ki se mu izteka čas? Kaj naj blokiramo, če je že sam pretrgal stike s svetom? Katero industrijo razrušiti, če je že v ruševinah? Če bi poskusili izstradati ga do konca, bi bilo nedostojno. Edina karta, na katero lahko igramo, je po mojem mnenju Kitajska. Kitajska je režim ustvarila, ga ohranjala pri življenju in bila, zelo zanimivo, tudi ena prvih, ki je obsodila ta poskus."
Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE): "Jedrski poskus prinaša nemir v regijo in ga moramo obsoditi. Denar, ki ga Severna Koreja namenja za jedrske poskuse, bi lahko namenili za izboljšanje življenja ljudi. Dobro je, da EU še naprej pomaga. ... Kdor govori o tem, da bi morali vojaško posredovati, se moti - to pomeni velike težave, ne, moramo sesti za pogajalsko mizo. Zakaj ne bi bilo možno, da bi se ZDA neposredno pogajale s Severno Korejo? Sankcije niso prava rešitev."
Ģirts Valdis KRISTOVSKIS (UEN, LV) : "Nedvomno sta stabilnost in mir znova na udaru in to obžalujemo. Treba je izraziti podporo vsem, ki so se hitro odzvali na te razmere. Obenem pa nimam občutka, da smo analizirali razloge za ta korak Severne Koreje. Vsi se strinjamo, da je to totalitaristična komunistična država, zaradi tega moramo uporabiti razum pri analizi. Zastavljam pa provokativno vprašanje, ki se mi je porodilo pred dnevi: imamo dvojna merila. Nekatere evropske države imajo dvojna merila, ko gre za Izrael, Severno Korejo ali Iran. Izrael lahko ima orožje, za zagotavljanje svoje varnosti, druge države pa ne."
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL): "Destabilizacijski efekti tega poskusa so jasni. Imamo dve jedrski krizi - v Severni Koreji in Iranu. Ali bomo lahko ukrepali brez vojaškega posega? Dve članici Varnostnega sveta ZN imata tu pomembno vlogo, Kitajska in Rusija. Ali ima pogodba o neširjenju jedrskega orožja še kakšno težo v takih razmerah? Vse države članice Varnostnega sveta, se morajo potruditi, da se bodo sankcije izvajale, da se bodo nadzirale poti, po katerih poteka trgovina z orožjem in ukrepati oziroma uvesti protiukrepe. To je naloga tudi za članice EU. Treba je zagotoviti, da ne bo še bolj prizadeto tudi severnokorejsko prebivalstvo. Lahko si mislite, kako so zaskrbljeni v Izraelu, to bi bila namreč lahko spodbuda Iranu, da sledi Severni Koreji po tej poti, EU pa mora upoštevati in zagotoviti varnost tudi Izraelu."
Jan Tadeusz MASIEL (neodvisni poslanec, PL): "Na svetu ni več ločevanja NATO - Varšavski pakt. Nekatere države bivšega vzhodnega bloka se povezujejo z EU in Natom. K sreči tudi Rusija danes daje podporo glasu razuma in obsoja jedrski poskus. (...) Severna Koreja je ena redkih preostalih črnih ovc na svetu, kjer ni človekovih pravic in demokracije. Gre za obupen klic na pomoč."
20061010IPR11533
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
