KONČNO
A6-0349/2007
27.9.2007
POROČILO
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
(2007/2092(INI))
Odbor za promet in turizem
Poročevalka:
Anne E. Jensen
PE 390.495v03-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................10
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ..................................16
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ..................................20
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve 24
MNENJE Odbora za regionalni razvoj ..................................................................27
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................30
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
( 2007/2092(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi ( KOM(2006)0819 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 ( KOM(2006)0821 ),
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za regionalni razvoj in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ( A6‑0349/2007 ),
A. ker bosta globalizacija in hitra gospodarska rast v EU povečali povpraševanje po letih (promet brez letaliških omejitev) v povprečju za 4,3 % na leto, najverjetneje pa tudi do 5,2 % na leto,
B. ker bi do leta 2025 to povzročilo 2,5-kratno povečanje povpraševanja po letih v primerjavi z letom 2003,
C. ker leta 2025 ob upoštevanju vseh novih naložb več kot 60 letališč ne bo moglo obvladovati običajnega povpraševanja v prometnih konicah brez ustvarjanja zamud ali zavračanja letov (zavrnjenih bi bilo 3,7 milijona letov na leto),
D. ker se obstoječa letališča ne morejo širiti, kot bi bilo potrebno, bi lahko bila leta 2025 ena od možnosti za izvedbo številnih zavrnjenih letov gradnja pomožnih letališč v bližini prezasedenih letališč,
E. ker bo pomanjkanje zmogljivosti in večje povpraševanje po letih verjetno ustvarilo povpraševanje po novih večjih letališčih (do 10 glede na študijo Eurocontrola) in srednje velikih letališčih (do 15 po podatkih Eurocontrola),
F. ker takšen prihodnji razvoj dogodkov na področju zračnega prevoza poudarja potrebo po tem, da se predvidijo ukrepi, ki jih je treba sprejeti na ravni EU v korist državljanov Unije in gospodarstva EU kot celote,
G. ker so tudi učinkovite storitve zemeljske oskrbe pomembne za izboljševanje uporabe sedanje zmogljivosti letališč, saj pospešujejo njihovo prepustnost,
H. ker lahko celovito izvajanje Direktive 96/67/ES o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti in njene možne spremembe z namenom izboljšati učinkovitost izvajanja teh storitev povečajo tudi uporabo zmogljivosti letališč,
I. ker imajo tradicionalne letalske družbe, nizkocenovne letalske družbe, čarterska podjetja, prevozniki blaga in poslovni zrakoplovi različne zahteve glede letaliških storitev in dodeljevanja slotov,
J. ker je primerna prometna infrastruktura za dostop na letališča in z njih, zlasti v obliki celovitega sistema javnega prevoza, bistveni del letališke infrastrukture,
1. pozdravlja navedeno sporočilo Komisije kot prvi korak pri obravnavi vprašanja zmogljivosti letališč, čeprav so za načrtovanje nove infrastrukture še naprej pristojne države članice; istočasno poziva Komisijo, naj zračnemu prevozu nameni pozornost, ki si jo zasluži kot osrednji dejavnik pri prevozu blaga in ljudi v Evropi; poleg tega poziva Komisijo, naj zato, da bi laže rešili problem zmogljivosti, spremlja in posreduje podrobno statistiko, ki prikazuje trenutno stanje;
2. ugotavlja, da so ustrezne zmogljivosti letališč in učinkovita zemeljska oskrba ter uporaba zmogljivosti ključnega pomena za evropsko gospodarstvo in jih je treba zagotoviti;
3. pozdravlja predloge Komisije in poudarja pomen letalstva kot načina prevoza, ki omogoča ozemeljsko, gospodarsko in socialno kohezijo Unije, zlasti v povezavi z oddaljenimi, obrobnimi in otoškimi regijami;
4. meni, da 14 ukrepov, ki jih je Komisija predlagala v svojem sporočilu, predstavlja skladen pristop k izboljšanju uporabe sedanjih zmogljivosti; kljub temu od Komisije zahteva, da določi bolj konkretne roke za izvajanje teh ukrepov, in vztraja pri upoštevanju teh rokov;
Gradnja novih zmogljivosti
5. kljub temu meni, da Komisija še ni v celoti raziskala možnosti globalnega pristopa EU v zvezi s potrebo po dodatni zmogljivosti, omejitvami za prihodnje naložbe v dodatno zmogljivost ter strateškimi osmi, ki ne bi le omogočal, da se tveganje pomanjkanja zmogljivosti predvidi, ampak bi tudi zagotovil, da bi EU postala povezovalna in konkurenčna platforma za zračni prevoz na svetovni ravni;
6. predlaga uvedbo raziskave o dejanskem povpraševanju po infrastrukturi, s čimer bi se izboljšalo prihodnje celovito načrtovanje zmogljivosti evropskih letališč, postala pa bi lahko tudi priznan mehanizem za napovedovanje zračnega prevoza po vsej Evropi; poudarja, da bi letališča takšen mehanizem lahko uporabljala kot načrtovalni okvir za izboljšanje zmogljivosti, ter da je prednost na povpraševanju utemeljene napovedi v tem, da zagotavlja dejansko sliko trga, potrebno za ustrezen razvoj letalskega prometa;
7. ugotavlja, da se številna letališča Skupnosti sklicujejo na pomanjkanje prostora kot na eno izmed največjih ovir za liberalizacijo zemeljske oskrbe in učinkovitost, vendar meni, da je treba to trditev preveriti, in, kjer je potrebno, to težavo rešiti;
8. poudarja potrebo po razvoju skupnih opredelitev in skupnih analitičnih orodij za ocenjevanje zmogljivosti letališč ter postopkov za vključevanje vseh zainteresiranih strani v srednjeročne in dolgoročne potrebe po zmogljivosti letališč v EU; ugotavlja, da lahko ta pristop medsebojnega sodelovanja spremlja izmenjava dobre prakse na področjih, kot so vpliv na okolje in stroškovna učinkovitost, predfinanciranje nove infrastrukture, načrtovanje/upravljanje uporabe zemljišč, integracija vseh vrst prevoza ter orodja za modeliranje/simulacijo, da se pospešita načrtovanje in gradnja novih zmogljivosti; poudarja, da bi te pobude dopolnjevale program SESAR, dodali pa bi jim lahko tudi nova institucionalna orodja, ki bodo pomagala izboljšati zmogljivost letališč;
9. zahteva, da Komisija pred letom 2009 poroča Parlamentu o glavnem načrtu za večjo zmogljivost letališč v Evropi; poudarja, da mora to poročilo določiti povezovalni pristop držav članic zaradi pospeševanja in usklajevanja vseh nacionalnih in čezmejnih pobud za gradnjo novih zmogljivosti letališč, namenjenih mednarodnemu prometu, boljše izrabe obstoječih zmogljivosti ter zaradi upravljanja zmogljivosti sekundarnih letališč brez poseganja v pristojnosti držav članic in Skupnosti za dodeljevanje zmogljivosti letališč;
poudarja, da se lahko vsa vozlišča in regionalna letališča s potovanji od točke do točke na svoj način in v skladu s posebnimi omejitvami v posameznih državah članicah odzovejo na težave, povezane z okoljem, preobremenjenostjo in dostopnostjo letališč, ter da bo samo sočasen obstoj različnih modelov letališč glede na nacionalne posebnosti omogočil EU, da zadovolji potrebe na tem področju;
v zvezi s tem ponovno opozarja, da je dostopnost letališč zelo pomembna ter da je uspešna integracija letališč v prometno omrežje ključni pogoj za somodalnost.
10. poziva države članice in regionalne ter lokalne oblasti, naj zagotovijo, da bodo letališča ne glede na to, kdo jih upravlja, vključena v načrte za prostorski razvoj regij ali upoštevana v strategijah regionalnega razvoja; opozarja, da je treba za razširitev in izgradnjo velikih infrastrukturnih objektov, kot so letališča, opraviti teritorialno oceno vpliva;
11. podpira Komisijo pri njenem namenu povečati notranjo logistično učinkovitost letališč, vendar predlaga, naj se omeji le na spremljanje prtljage in tovora;
12. meni, da je predfinanciranje razvoja infrastrukture realna možnost, da letališča povečajo zmogljivost; poudarja, da tak sistem financiranja koristi letalskim prevoznikom in letališčem, saj zmanjša celotne stroške financiranja infrastrukture, letalskim prevoznikom zagotovi dostopnejše cene in zmanjša njihovo tveganje, v kolikor začnejo letalski prevozniki prej odplačevati naložbo;
13. poudarja gospodarski pomen letališč pri ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti na regionalni ravni; opozarja, da so upravljavci evropskih letališč, letalski prevozniki ter vzdrževalna in gostinska podjetja sposobni ustvariti veliko število delovnih mest ter s tem prispevati k uresničevanju ciljev lizbonske strategije;
14. poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj pri izbiri krajev za izgradnjo letališč upoštevajo okoljske dejavnike, kot so hrup, emisije, gostota cestnega prometa v okolici letališča ter bližina skladišč goriva in podobnih snovi, ter vremenske dejavnike;
Spodbujanje okolju prijazne rasti
15. ugotavlja, da so se v zadnjih 40 letih emisije CO2 iz letalskih motorjev zaradi njihovega izboljšanega delovanja znižale za 70 odstotkov/km ter da se zniževanje še nadaljuje; poudarja, da je cilj sektorja do leta 2020 emisije zmanjšati še za dodatnih 50 %;
16. vendar opozarja, da se je zaradi rasti zračnega prometa, ki je v zadnjih letih bistveno večja, kljub zmanjšanju emisij CO2 znatno povečal celotni delež emisij toplogrednih plinov v tem sektorju (po ocenah Evropske agencije za okolje za več kot 100 % v primerjavi z letom 1990) in da k temu veliko prispeva preobremenjenost letališč;
17. opozarja, da bodo rast zračnega prevoza morale spremljati tehnične in regulativne sheme, ki bodo omejevale zunanje stroške tega načina; zato pozdravlja pobudo Komisije za vključitev letalstva v sistem Evropske unije za trgovanje z emisijami (EU ETS); poudarja, da je učinkovitost ukrepov za manjši vpliv zračnega prometa na okolje odvisna tudi od politik držav na svetovni ravni ter da je treba zato s tretjimi državami oblikovati skupne programe;
18. kljub temu meni, da je treba vprašanje emisij toplogrednih plinov, kjer je to mogoče, obravnavati z večjo zavzetostjo na evropski in mednarodni ravni, da se izboljša konkurenčnost bolj trajnostnega sektorja zračnega prevoza EU, ki ga že ogroža hiter razvoj večjih vozlišč v sosednjih regijah EU, ki niso del Evropske unije; poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo vsa sredstva, ki so na voljo, da dosežejo dogovor v zvezi s tem vprašanjem na mednarodni ravni;
19. vztraja zlasti pri potrebi, da se razvijejo regulativni in finančni sistemi za pospeševanje naknadnega opremljanja in obnavljanja flot ter spodbujanje okoljske učinkovitosti motorjev, da bodo bolj tihi, bolj energetsko učinkoviti in da bodo manj onesnaževali okolje;
Zagotavljanje pravilnega izvajanja in prilagajanja regulativnega okvira
20. meni, da bo povečanje prometa zahtevalo dodaten napredek pri izvajanju pravnega okvira, ki velja za zračni prevoz;
21. zahteva, da Komisija preveri celovito izvajanje uredbe 95/93, kakor je bila spremenjena z Uredbo št. 793/2004, o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti
UL L 14, 22.1.1993, str. 1. ter predloži več navodil in pojasnilo besedila; zlasti vztraja pri potrebi, da se zagotovi boljše koordiniranje in usklajevanje med dodeljevanjem slotov upravljanja pretoka zračnega prometa in slotov letališča, zlasti v zvezi z učinkovitostjo odborov za koordinacijo slotov, kar zadeva odhode in prihode, ter tudi pri potrebi po uskladitvi opredelitev, dovoljenega odstopanja in načina dodeljevanja letaliških slotov in slotov upravljanja pretoka zračnega prometa;
22. opozarja na potrebo po uvedbi tržnih mehanizmov v postopek dodeljevanja slotov, da se doseže najboljša mogoča uporaba omejene zmogljivosti letališča; vendar poudarja, da je morala Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 95/93, kakor je bila spremenjena leta 2004, najpozneje do aprila 2007 Parlamentu in Svetu predložiti poročilo o uporabi te uredbe ter da je treba uvedbo tržnega mehanizma obravnavati samo na podlagi takega poročila;
23. vendar ugotavlja, da se z uporabo tržnih mehanizmov, kot je dodeljevanje slotov za boljši izkoristek obstoječe zmogljivosti letališč, ne bo rešil problem pomanjkljive infrastrukture, ker tak mehanizem ne bi vzpostavil enotnega dodatnega slota; poleg tega meni, da ima skladnost med sloti letališča in sloti upravljanja pretoka zračnega prometa zelo omejene prednosti, da ne bo rešila problema zmogljivosti in da bo ta problem vedno obstajal;
24. poziva Svet, da pripravi časovni okvir in roke za izboljšanje sodelovanja med organi civilnega letalstva sosednjih držav članic ter s tem zagotovi pomemben napredek glede oblikovanja funkcionalnih blokov zračnega prostora pred letom 2008;
25. poudarja potrebo po natančnem časovnem okviru za izvajanje funkcionalnih blokov zračnega prometa in ugotavlja, da so nekatere države članice zlasti v severni in srednji Evropi sprejele pozitivne ukrepe, kot so program kontrole zračnega prometa v severnem zgornjem območju (NUAC) in projekti novega osrednjega funkcionalnega bloka zračnega prostora (FAB Europe Central);
26. poziva Komisijo k sprožitvi pristopa od zgoraj navzdol, da zagotovi bistvene izboljšave, če države članice do leta 2008 ne sprejmejo nobenega pomembnega ukrepa;
27. poudarja pomembnost projekta Galileo v zvezi z optimiziranjem uporabe obstoječe in prihodnje zmogljivosti upravljanja zračnega prevoza in ugotavlja, da se je treba zaradi izvajanja projekta SESAR učiti iz izkušenj na podlagi sedanjih težav v zvezi s projektom Galileo;
28. je zaskrbljen, ker je lahko stopnja rasti inovativnosti in prevzemanja novih tehnologij precej počasnejša kot stopnja rasti zračnega prometa; poleg tega poudarja, da bodo potrebni novi mednarodno dogovorjeni omejujoči standardi glede hrupa in nov pristop za omejitev števila ljudi, ki zaradi hrupa trpijo;
Izboljšanje sodelovanja med letališkimi regijami glede zmogljivosti
29. meni, da širjenje zmogljivosti letališč ne bo mogoče brez učinkovitega in natančnega sodelovanja med organi letališča ter regionalnimi in lokalnimi organi območij, kjer se ta letališča nahajajo; pod pogojem, da takšno sodelovanje ni v nasprotju s konkurenčnimi pravili Skupnosti;
30. pozdravlja vsako pobudo letaliških regij, ki bi vodila k vseevropskemu dialogu o vprašanjih, povezanih z razvojem dodatne zmogljivosti, zlasti o usklajevanju ali integraciji zmogljivosti, okoljskih posledicah za sosednje prebivalstvo, načrtovanju rabe zemljišč ter rasti in zaposlovanju;
31. poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da okrepijo urbanistične in gradbene predpise ter s tem preprečijo hrup in drugo onesnaževanje, ki ga letališča povzročajo okolici;
32. poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo izmenjavo najboljših praks v zvezi z javnim upravljanjem teh letaliških regij ter finančno podprejo pilotne projekte in raziskovalne programe, povezane z vprašanjem vpliva letališč na sosednja zemljišča in njihove prebivalce;
33. si želi, da letališča v oddaljenih in najbolj obrobnih regijah, katerih namen je spodbujati regionalni razvoj, še naprej prejemajo državno pomoč, primerno nalogam splošnega pomena, ki jih opravljajo;
34. meni, da morajo letalske družbe v primeru odkupa letaliških objektov zagotoviti ustrezna jamstva in prevzeti odgovornost, kar zdaj zahtevajo od direktorjev letališč, s čimer bi bile direktorjem prihranjene težave v primeru nepričakovanega umika pred popolnim odkupom;
Storitve zemeljske oskrbe
35. upošteva navedeno poročilo Komisije o uporabi Direktive Sveta 96/67/ES;
36. pozdravlja pozitivni vpliv, ki ga je, kot poroča Komisija, imela direktiva, vendar ugotavlja, prvič,
da pozitivna ocena temelji na ugotovitvah študije iz leta 2002, ki ni zajela celotne razširjene Unije; medtem ko je bilo ugotovljeno, da je izvajanje direktive posebej pomembno v državah članicah, ki so se EU pridružile po tem datumu;
in, drugič, da težave in negotovosti v zvezi njenim izvajanjem ostajajo, zlasti glede meril, ki jih morajo izpolnjevati ponudniki storitev, ki se prijavljajo na javne razpise; poziva Komisijo, naj izda natančna navodila ali, kjer je to primerno, pripravi nove predloge za jasnejša pravila javnih razpisov;
37. poziva Komisijo, naj ponovno analizira učinek izvajanja direktive, njenih končnih koristi in/ali slabosti za uporabnike, uslužbence in potnike, preden pripravi kakršne koli predloge, ki bi vodili v nadaljnjo liberalizacijo;
38. meni, da bi lahko na podlagi te nove ocene učinka Komisija, če je to potrebno, zagotovila dodatna navodila za razumevanje nekaterih določb, ki bi sicer morda letališčem omogočale preohlapno razlago, kar bi lahko imelo neželene posledice za možnosti izvajalcev storitev zemeljske oskrbe, da vstopijo na trg;
39. vendar meni, da je treba nekatere določbe, kot so tiste v zvezi z zaščito delavcev v primeru prenosa podjetij in pristojbinah za dostop, hitro razjasniti; zato poziva Komisijo, naj čim prej zagotovi navodila za razlago teh določb;
40. priporoča, da se vsak nov poskus spremembe direktive najprej osredotoči na kakovost storitev zemeljske oskrbe in kakovost zaposlovanja na področju zemeljske oskrbe; poziva zlasti Komisijo, naj:
– preveri možnost za vzpostavitev minimalnih standardov kakovosti in socialnih standardov, ki jih je treba upoštevati pri izbirnem postopku in jih vključiti v pogodbe med letalskimi prevozniki in izvajalci storitev,
– določi okvir za dodeljevanje storitev podizvajalcem z zagotovitvijo minimalne ravni varstva/ravni kakovosti za izvajalce, da zagotovi pravično konkurenco in zahteva predhodno identifikacijo vseh podpogodbenikov,
– čim bolj opredeli in jasno določi pogoje, pod katerimi lahko letališče zagotavlja storitve zemeljske oskrbe, zlasti kadar je te storitve pripravljeno izvajati zadostno število neodvisnih izvajalcev storitev,
– meni, da bi morala Komisija revidirati in, kjer je to primerno, povečati število ponudnikov storitev, ki jih lahko sprejmejo letališča (trenutno lahko sprejmejo 2 ponudnika), zlasti v primeru večjih letališč, ter da ne bi smelo biti umetne omejitve za število tretjih oskrbovalcev;
– določi postopek za izdajanje dovoljenj na ravni držav članic za zagotovitev, da postane minimalna raven kakovosti in trajnosti ter spoštovanja socialnega prava in kolektivnih pogodb za izvajalca obvezna; poudarja, da lahko podeljevanje dovoljenja ureja načelo vzajemnega priznavanja,
– zagotovi, da izvajalci za svoje zaposlene zagotavljajo zadostno raven usposobljenosti in socialne zaščite,
– zagotovi ustrezno raven varnosti in zaščite za vse uporabnike, potnike in tovor,
41. poudarja, da letališča pri izboru izvajalcev storitev zemeljske oskrbe, ki izvajajo omejene storitve, včasih ne upoštevajo v celoti mnenja letalskih prevoznikov (uporabnikov), ter pozna primere, ko so bili izvajalci, ki opravljajo omejene storitve na letališču, izbrani kljub skoraj soglasnemu nestrinjanju odbora uporabnikov;
42. vztraja pri potrebi po preglednejših in strožjih določbah, usmerjenih k uporabnikom, pri izbiri izvajalcev storitev zemeljske oskrbe, ki izvajajo omejene storitve; zlasti vztraja, da je treba upoštevati možnost oblikovanja dodatnih pravil za Odbor letaliških uporabnikov, ki bi na primer vseboval obveznost utemeljitve, zakaj izbira letališča ne upošteva mnenja odbora; ugotavlja, da je v tem primeru takšno odločitev prav tako mogoče posredovati organu, ki je neodvisen od upravnega organa letališča; končno predlaga Komisiji, naj v vsaki prihodnji spremembi Direktive 96/67/ES obravnava, ali je treba letalske prevoznike, ki prek izvajalcev tretje stranke že izvajajo storitve zemeljske oskrbe, izključiti iz glasovanja o izboru novega izvajalca;
43. ugotavlja, da se je po sprejetju Direktive 96/67/ES konkurenca občutno okrepila, cene storitev zemeljske oskrbe v skoraj vseh „starih“ državah članicah EU pa so se znižale;
0
0 0
44. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
To poročilo obravnava dve temi: zmogljivosti letališč (na podlagi sporočila Komisije: Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi) in storitve zemeljske oskrbe (na podlagi poročila Komisije o uporabi Direktive Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 ).
1. Zmogljivosti letališč
· Dolgoročno povečanje povpraševanja po prometu
Na podlagi študije Eurocontrola iz leta 2004 bosta globalizacija in hitra gospodarska rast povečali povpraševanje po letih (promet brez letaliških omejitev) v povprečju za 4,3 % na leto. Do leta 2025 se bo ob takšnem poteku dogodkov povpraševanje po letih v primerjavi z letom 2003 2,5-krat povečalo. Sedanje uresničevanje študije Eurocontrola kaže na to, da bo rast višja, kot se je pričakovalo po najzahtevnejšem scenariju iz leta 2004 (5,2-odstotna letna rast je zdaj najverjetnejša številka).
Leta 2025, ob upoštevanju vseh novih naložb, več kot 60 letališč ne bo moglo obvladovati običajnega povpraševanja v prometnih konicah brez ustvarjanja zamud ali zavračanja letov (letno bi bilo tako zavrnjenih 3,7 milijona letov).
Kljub temu bi bilo mogoče zagotoviti zmogljivost za izvedbo do 2,6 od 3,7 milijona zavrnjenih letov, če se izberejo manj ugodni termini (poleti zunaj prometnih konic) in manj ugodna mesta (poleti s sekundarnih letališč).
Če trg zračnega prevoza zahteva, da vzorci porazdelitve povpraševanja ostanejo takšni, kot so, ter ob upoštevanju, da se obstoječa letališča ne morejo širiti, kot je potrebno, bi bila leta 2025 edina nadomestna možnost za izvedbo številnih zavrnjenih letov gradnja pomožnih letališč v bližini prezasedenih letališč.
· Predlogi Komisije za optimizacijo sedanjih zmogljivosti in upravljanja prometa
Za obravnavo tega vprašanja in skrbi glede varnosti, ki jih sproža, sporočilo predlaga akcijski načrt, oblikovan na podlagi sklopa petih ključnih ukrepov:
1. boljša uporaba obstoječih zmogljivosti letališč;
2. dosleden pristop k varnostnim ukrepom na letališčih;
3. spodbujanje „somodalnosti“, povezovanja in sodelovanja načinov prevoza (zrak-železnica);
4. izboljšanje okoljske zmogljivosti letališč in načrtovalnega okvira za novo letališko infrastrukturo;
5. razvoj in izvajanje stroškovno učinkovitih tehnoloških rešitev.
Vse te usmeritve so skladne in uporabne. Zato je treba podpreti 14 ukrepov za izvajanje strategije, ki jih je v svojem sporočilu predlagala Komisija.
Kljub temu Komisija ne razišče v celoti dejstva, da bodo potrebne dodatne zmogljivosti, in ne obravnava nekaterih vprašanj, ki lahko na bolj trajnosten način spremljajo precejšnjo rast prometa.
· Optimizacija obstoječih zmogljivosti in prometnih razmer ni dovolj za obravnavo večjega povpraševanja
Splošno mnenje zainteresiranih strani je, da bo pomanjkanje zmogljivosti in večje povpraševanje zagotovo ustvarilo trg za nova večja letališča (do 10 glede na študijo Eurocontrola) in srednje velika letališča (do 15 glede na Eurocontrol).
Akcijski načrt za optimizacijo obstoječih zmogljivosti, ki ga je predlagala Komisija, je nedvomno potreben, vendar ne bo dovolj za obravnavo prihodnjega povečanja prometa.
· Obravnavanje rasti prometa z gradnjo novih letališč je lahko okolju prijazno
– Prihranili bi nepotrebne emisije zaradi preobremenjenosti med letom ali preobremenjenosti ploščadi.
– Zunanji stroški se bodo nadomestili z izboljšanjem okoljevarstvene učinkovitosti motorjev, rednim obnavljanjem flot in povečanjem uporabe velikih reaktivnih letal, kot je A-380 (ki že porabi 20 % manj kerozina kot njegovi konkurenti).
– Vendar bi moral vključevati tudi primerne ukrepe EU za omejevanje negativnih zunanjih vplivov letalskega prometa (emisije GHG, hrup), kot so shema za trgovanje z emisijami, obdavčitev kerozina, razlikovanje letaliških taks glede na okoljevarstveno učinkovitost.
Parlament je večkrat potrdil potrebo po boljši internalizaciji okoljskih (zunanjih) stroškov, na podlagi direktive o evrovinjeti pa je treba do junija 2008 oblikovati enake konkurenčne pogoje v prometu. Predstavljamo si lahko, da bo to na določeni točki vplivalo na zračni prevoz in tudi mora vplivati nanj. Vendar mora ta proces potekati z razvojem pravil na mednarodni ravni, zato da se ne ovira konkurenčnost zračnega prevoza EU, ki jo že ogroža hiter razvoj večjih vozlišč v sosednjih regijah EU, ki niso del Evropske unije .
· Kaj lahko na ravni EU storimo za izpolnjevanje potrebe po dodatnih zmogljivostih?
– Organizacija boljšega usklajevanja prizadevanj za izgradnjo novih zmogljivosti v Evropi
Prvi korak lahko vključuje zagotavljanje orodij za vrednotenje in prepoznavanje položaja in prihodnjih potreb glede zmogljivosti in optimalne uporabe novih zmogljivosti za konkurenčnost zračnega prevoza EU ter za dolgoročno učinkovitost prometnih tokov.
Tudi če potreba po dodatnih zmogljivostih ni posebno poudarjena v sporočilu Komisije, kaže na potrebo po jasni opredelitvi obstoječih zmogljivosti in zagotovitev orodij za ocenjevanje prihodnjih potreb. To je minimalni pogoj, ki ga mora Evropski parlament podpreti.
Vendar je ta postopek sodelovanja mogoče razširiti, tako da bo vključeval oblikovanje načina načrtovanja zmogljivosti letališča , ki ga na ravni EU pripravijo Komisija in pridružene države članice, Evropski parlament in industrija.
Končno mora biti redna ocena zmogljivosti letališča na voljo Parlamentu.
Kljub temu je mogoče storiti več:
– Vzpostavitev primernejšega regulativnega okolja
Čeprav EU ni neposredno pristojna za odločanje o gradnji novih zmogljivosti letališč, lahko vpliva na obliko regulativnega okolja, ki bi ga ustrezno pospremil takšen razvoj ter zajamčil učinkovitost in konkurenčnost sektorja glede na konkurente zunaj EU (vozlišča zunaj EU).
Področja regulativnega ukrepanja so med drugim:
– V zvezi z Uredbo 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti je potrebnih več navodil Komisije, prav tako je potrebno pojasnilo besedila. Uvajanje tržnih mehanizmov v postopek dodeljevanja slotov je treba pospešiti.
– Uredba 95/93 (spremenjena leta 2004) določa ustanovitev Odbora za koordinacijo slotov na vsakem večjem koordiniranem letališču v okviru drugih nalog za vzpostavitev metode spremljanja uporabe slotov s strani letalskih prevoznikov in zagotavljanja boljše koordinacije in usklajenosti med sloti upravljanja pretoka zračnega prometa in komercialnimi sloti letališča. Bolj na splošno se zdi, da bi lahko storili več za preprečitev ali odpravo posledic zlorab letalskih prevoznikov, ki namenoma izvajajo zračne storitve v popolnoma drugih slotih, kot so jim bili dodeljeni.
– Pospešiti bi bilo treba oblikovanje funkcionalnih blokov zračnega prostora s pripravo, če je potrebno, pristopa od zgoraj navzdol , da se zagotovijo bistvene izboljšave pred letom 2010.
– Ob upoštevanju, da bo stopnja rasti inovativnosti in prevzemanja novih tehnologij zaradi odsotnosti novih mednarodno dogovorjenih strogih standardov v zvezi s hrupom pred letom 2010 verjetno precej počasnejša kot stopnja rasti zračnega prometa, bo potreben nov pristop, srednjeročni oziroma vsekakor pred letom 2025, da se omeji število ljudi, ki trpijo zaradi hrupa . Takšen nov pristop bi lahko bil strožji ter bi lahko posplošil pristojbine za hrup in okrepil omejitve obratovanja na ravni EU.
II. Zemeljska oskrba
Direktiva o zemeljski oskrbi iz leta 1996
Cilj direktive je izboljšati konkurenčno izvajanje storitev zemeljske oskrbe na evropskih letališčih, da se zmanjšajo stroški letalskih prevoznikov, izboljša kakovost storitev in letalskim prevoznikom omogoči izbira izvajalca.
Direktiva predvideva, da njene določbe o izvajanju storitev tretje stranke veljajo na vseh letališčih z več kot 2 milijona potnikov ali 50 000 ton tovora na leto; za samoizvajanje je prag 1 milijon potnikov ali 25 000 ton tovora na leto.
Razen štirih kategorij zemeljske oskrbe direktiva zahteva, da lahko vsaka organizacija zagotavlja storitve zemeljske oskrbe (po pridobitvi varnostnega dovoljenja in potrdila o finančni ustreznosti), vključno z letalskimi prevozniki, ki želijo sami izvajati storitve.
Kljub temu lahko država članica za delo s prtljago, na ploščadi, s tovorom in pošto ter za oskrbo z gorivom omeji število izvajalcev, vendar ne na manj kot dve organizaciji. Dodatna zahteva je, da mora biti vsaj eden od izvajalcev neodvisen od upravljavca letališča in letalskega prevoznika (letalskih prevoznikov), ki je (so) odgovoren (odgovorni) za več kot 25 % prometa letališča.
Ocena 10-letnega izvajanja direktive
V svojem poročilu Komisija na podlagi študije iz leta 2002 in brez novejše podrobne analize navaja, da je uvedba konkurence za številna letališča, ki so bila prej zaprti ali statični trgi, ustvarila:
* višjo vrednost za denar, porabljen za storitve zemeljske oskrbe;
* večji pritisk na cene za storitve zemeljske oskrbe;
* v nekaterih primerih zavlačevanje pristojnih organov/letališč pri celoviti uporabi direktive;
* določen vpliv na pogoje zaposlovanja v industriji, vendar brez dokazov za splošno zmanjšanje števila delovnih mest;
* manjši pretres tržnih deležev storitev zemeljske oskrbe na gospodarsko najpomembnejših letališčih v EU. „samo“23 novih članov v zadnjih sedmih letih)
Morebitna vprašanja za prihodnjo spremembo direktive 96/67
Vprašanje revizije direktive je bilo odprto več let. Komisija je pred dvema letoma pripravila nov osnutek predloga, vendar je bila njegova objava preložena zaradi kombinacije različnih težav, ki so jih predstavile nekatere večje zainteresirane strani.
V zvezi s preambulo je treba biti pozoren na potrebo po zagotovitvi ustreznega izvajanja sedanje direktive in to ne le v novih državah članicah. Dejansko se zdi, da nekatere države članice direktive ne izvajajo ustrezno v smislu odpiranja trga, razen tega bi bilo mogoče sprožiti nekatere postopke v primeru kršitev, da se zagotovi vsaj pravilno izvajanje veljavnih določb. Prav tako bi bile lahko določbe direktive jasnejše, zato da letališčem ne omogočajo različne razlage.
· Ali potrebujemo nadaljnjo liberalizacijo?
Ker je bila direktiva zasnovana kot večstopenjska naloga, moramo preveriti, ali bi imel trg zaradi nadaljnjega odpiranja trga zemeljske oskrbe dodatne koristi, zato da se pridobi več dodane vrednosti in dosežejo cilji besedila.
To je mogoče storiti s povečanjem števila izvajalcev tretje strani , ki tekmujejo za omejeno število storitev zemeljske oskrbe. To bi povzročilo spremembo področja uporabe z dodatnimi pravili za odprtje trga na večjih letališčih (na primer 10–20 milijonov potnikov) ali na letališčih s precejšnjim spornim trgom (kadar najpomembnejši letalski prevozniki ali letališče ne zagotavljajo večinskega deleža storitev zemeljske oskrbe).
Vendar je pred začetkom nadaljnje liberalizacije potrebna nova neodvisna analiza učinka.
· Kako zagotoviti, da se mnenje/interesi uporabnikov (letalskih prevoznikov) upošteva pri izbiri izvajalca zemeljskih storitev?
Nove izvajalce za omejene storitve izbere letališče, medtem ko se pogodba v zvezi z izvajanjem storitev sklene med izvajalci storitev in letalsko družbo. Za bolj k uporabnikom usmerjeno politiko dodeljevanja zmogljivosti za izvajalce zemeljske oskrbe je treba uvesti nova pravila za Odbor letaliških uporabnikov : na primer, lahko se zahteva posebna spodbuda, kadar izbira letališča ne upošteva mnenja odbora. V tem primeru je takšno odločitev prav tako mogoče posredovati organu, ki je neodvisen od upravnega organa letališča.
Razen tega letalski prevozniki, ki že izvajajo storitve zemeljske oskrbe na letališču, ne smejo sodelovati pri glasovanju glede mogočih konkurentov. Nazadnje je treba v zapisnike s sej glede izbora kandidatov vključiti tudi mnenje zavrnjenih kandidatov.
Radikalnejši predlog je, da odločitev sprejme komisija, ki združuje letališče in uporabnike.
· Potreba po zagotavljanju dobre kakovosti storitev po konkurenčnih cenah
Če je znižanje cen pravičen cilj za letalske prevoznike in potnike, ga mora spremljati kakovost storitev, med katerimi je učinkovitost pretoka z najboljšo ravnjo varnosti/varovanja. Parlament bi imel koristi od poglobljenega vpogleda v vse tiste parametre na glavnih letališčih EU, ki temeljijo na primerjalni analizi, da se primerja razmerje učinkovitosti/stroškov zemeljske oskrbe na glavnih letališčih EU na podlagi organizacijske sheme za njihovo zagotovitev (izvaja jih letališče, letalski prevoznik ali tretja stranka).
Razen tega mora postopek za izdajanje dovoljenj na ravni držav članic EU za zagotovitev minimalne ravni kakovosti in trajnosti izvajalca postati obvezen. Podeljevanje dovoljenja lahko spada na področje načela vzajemnega priznavanja.
Končno, direktiva lahko določi, da lahko vsako letališče vzpostavi minimalne standarde kakovosti, ki jih je treba upoštevati pri izbirnem postopku in jih vključiti v pogodbo med letalskim prevoznikom in izvajalcem storitev.
· Socialna vprašanja
Ker lahko menjave osebja zelo vplivajo na varnost in ker bo to vprašanje verjetno preprečilo kakršno koli nadaljnje odpiranje trga, bi bilo možno preveriti pravila, ki omogočajo najemanje nekdanjih zaposlenih izvajalca storitev zemeljske oskrbe, kot to ponazarja Meijerjevo poročilo, in predvideti možnost, da nacionalni organi zahtevajo, da izbrani izvajalec prej zaposlenemu osebju odobri pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi se zgodil prenos v smislu direktive 2001/23 o ohranjanju pravic delavcev v primeru prenosa podjetij .
Drugo pomembno vprašanje je podizvajanje storitev s strani podpogodbenikov, ki še niso določeni, ko se izbere glavni izvajalec. Ta možnost dodeljevanja storitev podpogodbenikom mora biti predmet minimalnega nadzora na ravneh varnosti/kakovosti dejanskih izvajalcev, vendar tudi zato da se zaščiti pravična konkurenca.
Končno, za vse zaposlene v storitvah zemeljske oskrbe je treba zahtevati razumno raven usposabljanja, ki ne sme vključevati le varnosti. Razen spodbujanja kakovostnih storitev bi to tudi utrdilo položaj nekdanjih zaposlenih, ko trg prevzame nov izvajalec.
12.7.2007
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za promet in turizem
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
( 2007/2092(INI) )
Pripravljavec mnenja:
John Purvis
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za promet in turizem kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da so ustrezne zmogljivosti letališč in učinkovita zemeljska oskrba ter uporaba zmogljivosti ključnega pomena za evropsko gospodarstvo in jih je treba zagotoviti;
2. meni, da 14 ukrepov, ki jih je Komisija predlagala v svojem sporočilu "Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi" ( KOM(2006)0819 ), pomenijo skladen pristop k izboljšanju uporabe obstoječih zmogljivosti, vendar Komisijo poziva, da sestavi tudi dolgoročno strategijo o širitvi zmogljivosti letališč; nadalje meni, da bi bilo treba opraviti popolno revizijo zakonodaje, da se letališča Skupnosti še dodatno odpre za liberalizacijo trga;
3. opozarja, da v skladu z uredbama (ES) št. 1899/2006
UL L 377, 27.12.2006, str. 1. in št. 1900/2006
UL L 377, 27.12.2006, str. 176. Evropskega parlamenta in Sveta z 12. decembra 2006, ki spreminjata uredbo (EGS) št. 3922/91 o uskladitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva
UL L 373, 31.12.1991, str. 4. , so letalske družbe neposredno odgovorne za vso zemeljsko oskrbo, ki se opravlja za njihove lete, ter je zato v njihovem interesu, da zagotovijo kakovostne in hitre storitve;
4. ugotavlja, da se številna letališča Skupnosti sklicujejo na pomanjkanje prostora kot na eno izmed največjih ovir za liberalizacijo zemeljske oskrbe in za učinkovitost, vendar meni, da je treba to trditev preveriti, in, kjer je to potrebno, rešiti to težavo;
5. poziva Komisijo, naj izvede raziskavo o potrebi po novi infrastrukturi na evropskih letališčih ob upoštevanju zemljepisnih, gospodarskih, družbenih, okoljskih in vremenskih posebnosti in naj nato Evropskemu parlamentu pred letom 2009 poroča o predlogu za nove zmogljivosti letališč v Evropi; meni, da mora takšno poročilo predstavljati povezovalni pristop držav članic za usklajevanje vseh nacionalnih pobud za gradnjo novih zmogljivosti letališč;
6. meni, da bi se bilo treba med načrtovanjem infrastrukturnega razvoja letališč posvetovati z letalskimi družbami in drugimi finančno ali drugače zainteresiranimi stranmi, kot so regionalne in lokalne oblasti, o finančnih, družbenih in okoljskih posledicah;
7. opozarja, da bi s prihodom tišjih letal moralo biti mogoče zagotoviti 24-urno delovanje večine letališč, da se tako poveča izkoristek osnovnih sredstev, učinkovitost in koristi; poziva k vzpostavitvi obveščevalnih ukrepov, da se prepreči morebitno nasprotovanje prebivalcev območij blizu letališč zaradi hrupa in motenj za okolje;
8. ugotavlja, da so letala v zadnjih 40 letih zmanjšala emisije CO2 za 70 % na letalo ter da se to zniževanje še nadaljuje, saj je cilj sektorja, da do leta 2020 zmanjša emisije še za dodatnih 50% na letalo;
9. v skladu s predpisi Skupnosti o konkurenci opozarja na potrebo po uvedbi tržnih mehanizmov v postopek dodeljevanja slotov, da se doseže pravična razporeditev in najboljša mogoča uporaba omejene zmogljivosti letališča; v zvezi s tem meni, da je premik od pridobljenih pravic k svobodnemu draženju slotov zaželen cilj, določen delež slotov pa bi moral biti rezerviran za regionalno oskrbovanje;
10. meni, da povečevanje zmogljivosti letališč ne bo mogoče brez učinkovitega in natančnega sodelovanja med letališči ter regionalnimi in lokalnimi organi območij, kjer so ta letališča, ob pogoju, da tako sodelovanje ni v nasprotju s konkurenčnimi predpisi Skupnosti;
11. priporoča, da se morebitni prihodnji poskusi sprememb direktive Sveta 96/67/ES s 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti
UL L 272, 25.10.1996, str. 36. osredotočijo na nadaljnjo liberalizacijo, krepitev pravic uporabnikov in povečanje kakovosti storitev zemeljske oskrbe; zlasti poziva Komisijo, da:
– preveri možnost za vzpostavitev minimalnih standardov kakovosti, ki jih je treba upoštevati pri izbirnem postopku in jih vključiti v pogodbe med letalskimi prevozniki in izvajalci storitev, s posebnim poudarkom na sposobnosti ponudnikov zemeljske oskrbe, da dosežejo hitro ponovno uporabo letal in tako optimizirajo izkoristek zmogljivosti letališč;
– preuči možnost odprave maksimalnega pogodbenega obdobja (7 let), da omogoči letalskih družbam in ponudnikom storitev zemeljske oskrbe, da se svobodno pogajajo dolgoročneje načrtujejo;
– okrepi pravice uporabnikov glede odločitev, ki jih zadevajo, in ki jih sprejemajo letališča ali oblasti v vseh zadevah v zvezi z zemeljsko oskrbo;
12. meni, da bi morala Komisija revidirati in, kjer je to primerno, povečati število ponudnikov storitev, ki jih lahko sprejmejo letališča (trenutno lahko sprejmejo 2 ponudnika), zlasti v primeru večjih letališč, ter da ne bi smelo biti umetne omejitve za število tretjih oskrbovalcev;
13. poziva Komisijo, naj sproži novo analizo učinka izvrševanja direktive 96/67/ES, njene dejanske koristi za uporabnike in potnike ter kako bi nadaljnja liberalizacija izboljšala izkušnjo potnika/uporabnika;
14. meni, da bi bilo treba po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi jasneje opredeliti osrednjo infrastrukturo (OI), ter da bi morali biti dajatve, ki se zaračunajo za OI, pregledni, upravičeni, pravični ter v skladu s členom 16(3) direktive 96/67/ES; meni tudi, da bi morala biti OI vključena v računovodske knjige operaterjev letališč kot vir dohodkov;
15. je seznanjen s poročilom Komisije o uporabi direktive 96/67/ES ( KOM(2006)0821 ), vendar z obžalovanjem ugotavlja, da bi direktiva morala biti revidirana že do decembra 2001!
POSTOPEK
Naslov
Zmogljivost, učinkovitost in varnost letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
Št. postopka
2007/2092(INI)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
ECON 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
John Purvis 22.5.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
27.6.2007
12.7.2007
Datum sprejetja
12.7.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
24
8
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Andrea Losco, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joop Post, John Purvis, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Ivo Strejček, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Pilar del Castillo Vera, Ján Hudacký, Werner Langen, Alain Lipietz, Maria Petre, Bilyana Ilieva Raeva, Andreas Schwab, Donato Tommaso Veraldi
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
2.7.2007
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve
za Odbor za promet in turizem
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
( 2007/2092(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Thomas Mann
POBUDE
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poziva Odbor za promet in turizem kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. soglaša z mnenjem Komisije, da je treba direktivo o storitvah zemeljske oskrbe izboljšati, poenostaviti in pojasniti, kar pa, kot je omenila Komisija, ni nujno povezano z nadaljnjim odpiranjem trga;
2. opozarja, da študija o kakovosti in učinkovitosti storitev zemeljske oskrbe na letališčih EU zaradi izvajanja Direktive Sveta 96/67/ES, ki jo je leta 2002 naročila Komisija, dokazuje, da prenos direktive v zakonodajo držav članic ni vedno potekal brez težav
Študija, ki jo je opravila družba S&HE International Air Transport Consultancy (London), je na voljo na spletnem naslovu www.ec.europa.eu/transport/air_portal/index_en.htm ;
3. kritično ocenjuje zadnje poročilo Komisije o ugotovitvah študije iz leta 2002, ki pri analizi vplivov odpiranja trga obravnava le izkušnje 15 „starih“ držav članic EU in zastarele podatke; poziva Komisijo, da v svoje analize in načrte vključi tudi dvanajst novih držav članic ter predloži posodobljene in empirično pridobljene rezultate;
4. izraža razočaranje nad dejstvom, da Komisija v nedavnem sporočilu o akcijskem načrtu za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi ( KOM(2006)0819 ) ne omenja niti delovnih pogojev na tem področju niti sredstev za njihovo izboljšanje; močno priporoča, da zaposleni v storitvah zemeljske oskrbe odločilno prispevajo k zagotavljanju boljših storitev in tudi višji ravni varnosti letov;
5. zato dvomi o predlogu Komisije o nadaljnjih ukrepih za liberalizacijo in poziva Komisijo, da oceni rezultate prejšnjih ukrepov v okviru odprtja trga proti opuščanju delovnih mest, poslabšanju delovnih pogojev in varnostnem tveganju na podlagi zanesljive empirične raziskave;
6. ugotavlja, da se je po sprejetju Direktive 96/67/ES konkurenca občutno zaostrila, cene storitev zemeljske oskrbe v skoraj vseh „starih“ državah članicah EU pa so se znižale; opaža, da so ponudniki storitev zemeljske oskrbe znižali stroške ne toliko zaradi uporabnikov kot zaradi pritiska letalskih prevoznikov, ki so imeli tudi največjo korist od nižjih cen; meni, da lahko stalen pritisk prilagajanja povzroči zmanjšanje kakovosti zagotavljanja storitev zemeljske oskrbe in poslabšanje delovnih pogojev; izraža zaskrbljenost, da se kakovost storitev zemeljske oskrbe zmanjšuje in se bo v nekaterih državah članicah zaradi liberalizacije in stalnega pritiska prilagajanja v prihodnosti še poslabšala; prav tako izraža zaskrbljenost zaradi morebitnega nepotrebnega tveganja za varnost, toda ugotavlja, da se države članice v tem oziru lahko razlikujejo;
7. ugotavlja, da je zemeljska oskrba zelo delovno intenzivna in da približno tri četrtine skupnih stroškov opravljanja teh storitev predstavljajo stroški za osebje; se strinja z mnenjem večine držav članic, da imajo ponudniki storitev zemeljske oskrbe težave pri iskanju in zadržanju usposobljenega osebja, vendar meni, da je to dejstvo neposredno povezano s strategijo podjetij za izvajanje „politike najnižjih stroškov“ na račun delavcev in delovnih pogojev zaradi večje konkurenčnosti; zato ne odobrava politike, v skladu s katero so uveljavljeni letalski prevozniki ali ponudniki storitev odpustijo del osebja, novi ponudniki pa jih nato pogosto zaposlijo za nižjo plačo;
8. v zvezi s tem kritično ocenjuje dejstvo, da se delež zaposlenih za določen čas in tudi delež zaposlenih s statusom začasnega delavca stalno povečuje na račun rednih delovnih mest;
9. meni, da bi morali za osebje, ki opravlja letališke storitve, obstajati posebni ukrepi preusposabljanja v rednih časovnih presledkih; poudarja, da se mora osebje, ki je vpleteno v izreden dogodek ali nesrečo, po njem obvezno udeležiti preusposabljanja, medtem ko se mora osebje, ki je zaposleno sezonsko, pred prevzemom dolžnosti udeležiti teoretičnega in praktičnega usposabljanja;
10. se strinja, da so se v nekaterih državah članicah delovna razmerja in pogoji (delovni čas, izobrazba in dodatno usposabljanje, ki zagotavljata kakovost) poslabšali ter da se je raven plač z dogovori, ki niso v okviru plačilne lestvice, znižala, kar je v več pogledih povzročilo zmanjšanje kakovosti storitev, ki so na voljo, in zmanjšanje učinkovitosti na letališčih (npr. postopki prestopanja, izgubljena ali neodposlana oddana prtljaga, točnost zračnega prevoza); poudarja, da je sedanje in napovedano poslabšanje delovnih pogojev v neposrednem nasprotju s cilji lizbonske strategije; nasprotuje mnenju Komisije, da odpiranje trga ne vpliva na varnost v zračnem prometu;
11. kritično ocenjuje poročilo Komisije, ker v njem vplivi odpiranja trga na družbo niso analizirani v zadostnem obsegu; svari pred nadaljnjim in prezgodnjim odpiranjem trga brez zanesljive ocene že sprejetih ukrepov; zato Komisijo poziva, da naroči obsežno študijo o vplivih odpiranja trga na družbo od leta 1996 v vseh 27 državah članicah ob posebnem upoštevanju gibanja plač, varstva pri delu, kakovosti dela in varstva pred zunanjimi nevarnostmi ter s posebnim poudarkom na izvajanju določb direktiv Skupnosti o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pri delu;
12. ugotavlja, da so najpomembnejša mednarodna letališča (vozlišča) izjemno pomembna za gospodarstvo in zaposlovanje v regiji; pozdravlja prizadevanja za krepitev njihove vloge v prihodnosti z iskanjem načinov za optimiziranje njihove uporabe in izboljšanje prometne infrastrukture, da bi postala najboljša gospodarska središča in središča za zaposlovanje v svetovnem merilu.
POSTOPEK
Naslov
Zmogljivost, učinkovitost in varnost letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
Št. postopka
2007/2092(INI)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
EMPL 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Thomas Mann 21.3.2007
Nadomeščeni(-a) pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
7.6.2007
26.6.2007
Datum sprejetja
27.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
32
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Alexandru Athanasiu, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Raymond Langendries, Elizabeth Lynne, Mary Lou McDonald, Thomas Mann, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Csaba Őry, Elisabeth Schroedter, José Albino Silva Peneda, Gabriele Stauner, Gabriele Zimmer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Rumiana Jeleva, Magda Kósáné Kovács, Sepp Kusstatscher, Jamila Madeira, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Manolis Mavrommatis
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
20.7.2007
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
za Odbor za promet in turizem
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
( 2007/2092(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Philip Bradbourn
POBUDE
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve poziva Odbor za promet in turizem kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja, da sta spodbujanje svobode, človekovih pravic, pravice in varnosti ter varovanje osebnih podatkov v zvezi s tem ključni del politike Evropske unije;
2. poudarja, da je načelo sorazmernosti eno vodilnih načel Evropske unije;
3. poziva Komisijo, naj redno ocenjuje ustreznost in učinkovitost motečih in ponižujočih varnostnih ukrepov na letališčih, zlasti zahtevo, da se sleče oblačilo in odvzamejo tekočine;
4. podpira Komisijo pri njenem namenu povečati notranjo logistično učinkovitost letališč, vendar predlaga, naj se omeji le na spremljanje prtljage in tovora;
5. vendar meni, da bi uvedba naprav za radiofrekvenčno identifikacijo za vstopne kupone posameznih potnikov pomenila kršitev načela sorazmernosti in možno kršitev v zvezi z varstvom osebnih podatkov;
6. je izjemno zaskrbljen zaradi zbiranja in shranjevanja osebnih podatkov ter odločno nasprotuje možnosti njihove uporabe na kakršen koli način, ki bi lahko povzročil „profiliranje ljudi“ ter razširitev navedenega na druga področja nadzora;
7. poziva države članice, naj zagotovijo dostop organov in organizacij do teh podatkov ali dovoljenje, da jih shranjujejo za daljše obdobje, le če so za to zakonsko pooblaščeni, in meni, da se mora vsako posredovanje podatkov, ki presega takšna pooblastila, kaznovati;
8. poziva Komisijo, naj ne sprejme ukrepov, ki znatno in neposredno vplivajo na delo na evropskih letališčih, kot so omejitve tekočin, ter katerih letališča ne morejo pravilno izvajati, ker nimajo dovolj zmogljivosti;
9. meni, da se je treba o ukrepih, povezanimi z osebnimi podatki, posvetovati z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov;
10. poziva Komisijo, naj pred sprejetjem odločitev izvede analizo tveganja in/ali presojo vpliva.
POSTOPEK
Naslov
Zmogljivost, učinkovitost in varnost letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
Št. postopka
2007/2092(INI)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
LIBE 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Philip Bradbourn 11.6.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
26.6.2007
17.7.2007
Datum sprejetja
17.7.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
35
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Giuseppe Castiglione, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Bárbara Dührkop Dührkop, Giovanni Claudio Fava, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Jeanine Hennis-Plasschaert, Roger Knapman, Magda Kósáné Kovács, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Sarah Ludford, Dan Mihalache, Javier Moreno Sánchez, Athanasios Pafilis, Martine Roure, Søren Bo Søndergaard, Károly Ferenc Szabó, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Gérard Deprez, Iratxe García Pérez, Sophia in 't Veld, Jean Lambert, Marianne Mikko, Siiri Oviir
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
18.7.2007
MNENJE Odbora za regionalni razvoj
za Odbor za promet in turizem
o zmogljivosti, učinkovitosti in varnosti letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
( 2007/2092(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Mieczysław Edmund Janowski
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za promet in turizem, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja predloge Komisije in poudarja pomen letalstva kot načina prevoza, ki omogoča ozemeljsko, gospodarsko in socialno kohezijo Unije, zlasti v povezavi z oddaljenimi, obrobnimi in otoškimi regijami;
2. ugotavlja pomen letališč, ki so ponekod edino „okno v svet”, in vabi države članice, Komisijo in regionalne organe, naj še bolj upoštevajo dejstvo, da so dobre notranje in mednarodne letalske povezave pogosto odločilni dejavnik pri izbiri kraja za naložbe, razvoj turizma in hiter prevoz blaga;
3. glede na dinamiko razvoja letalskega prometa poudarja, da bi bilo treba zaradi regionalnih skupnosti opraviti objektivno analizo letaliških zmogljivostih za naslednjih 25 let, kar bi omogočilo bolj smotrna (ne le ambiciozna) vlaganja v gradnjo novih letališč in posodobitev obstoječih, vključno s spreminjanjem nekdanjih vojaških letališč v civilna letališča;
4. poziva države članice in regionalne ter lokalne oblasti, naj poskrbijo, da bodo letališča ne glede na to, kdo jih upravlja, vključena v načrte za prostorsko upravljanje regij in upoštevana v strategijah regionalnega razvoja; opozarja, da je treba pred širitvijo in gradnjo velikih infrastrukturnih objektov, kot so letališča, opraviti teritorialno oceno vpliva;
5. poudarja potrebo po vzpostavitvi čim hitrejših prometnih povezav med letališči in mestnimi središči;
6. poudarja pomen medregionalnega, tudi čezmejnega sodelovanja, in ocenjuje, da bi bilo treba pri določanju lokacije regionalnih letališč upoštevati, kje bi najbolje služila sosednjim in obmejnim regijam;
7. meni, da je še posebej smiselna največja možna uporaba kombiniranega prevoza; meni tudi, da pomenijo železniške povezave (visoke hitrosti) med letališči odlično priložnost za ublažitev zmogljivostnih težav letališč;
8. poudarja gospodarski pomen letališč pri ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti na regionalni ravni; opozarja, da so upravljavci evropskih letališč, letalski prevozniki ter vzdrževalna in gostinska podjetja sposobni ustvariti večje število delovnih mest ter s tem prispevati k uresničevanju lizbonske strategije;
9 poziva države članice ter regionalne in lokalne oblasti, naj pri izbiri krajev za izgradnjo letališč upoštevajo okoljske dejavnike, kot so hrup, emisije, gostota cestnega prometa v okolici letališč ter bližina skladišč goriva in podobnih snovi, ter vremenske dejavnike;
10. meni, da morajo nacionalne in regionalne oblasti nuditi ustrezno podporo in finančna sredstva pri izgradnji in razširitvi letališke in z njo povezane infrastrukture, prav tako pa morajo biti primerna finančna sredstva zagotovljena v okviru vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), kohezijskega sklada in evropskega sklada za regionalni razvoj.
POSTOPEK
Naslov
Zmogljivost, učinkovitost in varnost letališč v Evropi: učinkovitejši politiki naproti
Št. postopka
2007/2092(INI)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
REGI 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Mieczysław Edmund Janowski 7.6.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
7.6.2007
Datum sprejetja
17.7.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
40
0
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Tiberiu Bărbuleţiu, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Wolfgang Bulfon, Bairbre de Brún, Vasile Dîncu, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Den Dover, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Christa Prets, Samuli Pohjamo, Károly Ferenc Szabó
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Thomas Ulmer
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
39
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Michael Cramer, Arūnas Degutis, Petr Duchoň, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mathieu Grosch, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Bogusław Liberadzki, Robert Navarro, Paweł Bartłomiej Piskorski, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Yannick Vaugrenard, Roberts Zīle.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Zita Gurmai, Jeanine Hennis-Plasschaert, Anne E. Jensen, Antonio López-Istúriz White, Helmuth Markov, Willem Schuth, Catherine Stihler, Ari Vatanen.
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
