A6-0070/2005
22.3.2005
POROČILO
o predlogu razrešnice glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
(SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC))
(SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))
Oddelek III - Komisija
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalec:
Terence Wynn
PE 353.338v02-00
VSEBINA
1. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.............................................................3
2. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.............................................................5
3. PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................7
PRILOGA......................................................................................................................................36
MNENJE ODBORA ZA ZUNANJE ZADEVE ............................................................................39
MNENJE ODBORA ZA RAZVOJ................................................................................................43
MNENJE ODBORA ZA OKOLJE, JAVNO ZDRAVJE IN VARNO HRANO............................46
MNENJE ODBORA ZA INDUSTRIJO, RAZISKAVE IN ENERGETIKO..................................55
MNENJE ODBORA ZA NOTRANJO TRG IN ZAŠČITO POTROŠNIKOV.............................58
MNENJE ODBORA ZA PROMET IN TURIZEM........................................................................62
MNENJE ODBORA ZA REGIONALNI RAZVOJ.......................................................................65
MNENJE ODBORA ZA KULTURO IN IZOBRAŽEVANJE.......................................................68
MNENJE ODBORA ZA DRŽAVLJANSKE SVOBOŠČINE, PRAVOSODJE IN NOTRANJE ZADEVE 73
MNENJE ODBORA ZA PRAVICE ŽENSK IN POLITIKO ENAKIH MOŽNOSTI...................76
POSTOPEK...................................................................................................................................79
1. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
(SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
(SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))
Evropski parlament,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
UL L 54, 28.2.2003. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti - proračunsko leto 2003 - zvezek I - Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirani finančni izkazi (SEC(2004)1181 - C6-0012/2004, SEC(2004)1182 - C6-0013/2004)
UL C 294, 30.11.2004, p. 1. ,
– ob upoštevanju poročila Komisije o spremljanju izvajanja razrešnic za leto 2002 (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),
– ob upoštevanju letnega poročila organu o notranjih revizijah, izvedenih v letu 2003 (KOM(2004)0740),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za leto 2003
UL C 293, 30.11.2004, str. 1 in njegovih posebnih poročil, katerim so priloženi odgovori institucij, v katerih je bila opravljena revizija,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES predloži Računsko sodišče
UL C 294, 30.11.2004, str. 99 ,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 (C6-0077/2005),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES in členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe (ES, Euratom) Sveta št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248 z dne 16.09.2002, str. 1 in zlasti členov 145, 146 in 147,
– ob upoštevanju finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
6 UL L, 356, 31.12.1977 6 ,
– ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-0070/2005),
A. ker po členu 274 Pogodbe ES Komisija proračun izvršuje na svojo odgovornost ob upoštevanju načel dobrega finančnega poslovodenja,
1. podeli Komisiji razrešnico glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003;
2. navaja svoje opombe v priloženi resoluciji;
3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je njegov sestavni del, posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Evropski investicijski banki in nacionalnim in regionalnim ustanovam v državah članicah, pristojnim za opravljanje revizij, ter naj besedilo objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L).
2. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o zaključku poslovnih knjig glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Evropski parlament,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
UL L 54, 28.2.2003. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti - proračunsko leto 2003 - zvezek I - konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirani finančni izkazi ( SEC(2004)1181 - C6-0012/2004 , SEC(2004)1182 - C6-0013/2004 )
UL C 294, 30.11.2004. ,
– ob upoštevanju poročila Komisije o spremljanju izvajanja razrešnic za leto 2002 ( KOM(2004)0648 - C6-0126/2004 ),
– ob upoštevanju letnega poročila organu, ki sprejme sklep o razrešitvi, o notranjih revizijah, izvedenih v letu 2003 ( KOM(2004)0740 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za leto 2003
UL C 293, 30.11.2004, str. 1 in njegovih posebnih poročil, katerim so priloženi odgovori institucij, v katerih je bila opravljena revizija,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES predloži Računsko sodišče
UL C 294, 30.11.2004, str. 99 ,,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 ( C6-0077/2005 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES in členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe (ES, Euratom) Sveta št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248 z dne 16.09.2002, str. 1 in zlasti členov 145, 146 in 147,
– ob upoštevanju finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
6 UL L 356, 31.12.1977 6 ,
– ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6-0070/2005 ),
A. ker je po členu 275 Pogodbe ES Komisija odgovorna za poročila,
1. potrdi zaključek poslovnih knjig glede izvrševanja splošnega proračuna za proračunsko leto 2003;
2. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Evropski investicijski banki in nacionalnim in regionalnim ustanovam v državah članicah, pristojnim za opravljanje revizij, ter naj besedilo objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L)
3. PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Evropski parlament,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
UL L 54, 28.2.2003. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti - proračunsko leto 2003 - zvezek I - Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirani finančni izkazi ( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 , SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 )
UL C 294, 30.11.2004. ,
– ob upoštevanju poročila Komisije o spremljanju izvajanja razrešnic za leto 2002 ( KOM(2004)0648 - C6-0126/2004 ),
– ob upoštevanju letnega poročila organu, ki sprejme sklep o razrešitvi, o notranjih revizijah, izvedenih v letu 2003 ( KOM(2004)0740 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za leto 2003
UL C 293, 30.11.2004, str. 1 in njegovih posebnih poročil, katerim so priloženi odgovori institucij, v katerih je bila opravljena revizija,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES predloži Računsko sodišče
UL C 294, 30.11.2004, str. 99 ,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 ( C6-0077/2005 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES in členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe (ES, Euratom) Sveta št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248 z dne 16.09.2002, str. 1 in zlasti členov 145, 146 in 147,
– ob upoštevanju finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
6 UL L 356, 31.12.1977 6 ,
– ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6-0070/2005 ),
A. ker je glavna značilnost izvajanja politike EU t.i. deljeno upravljanje med Komisijo in državami članicami,
B. ker člen 53(3) Finančne uredbe navaja, da kadar Komisija izvršuje proračun z deljenim upravljanjem, „se naloge izvrševanja prenesejo na države članice“, in ker morajo države članice ukrepati v skladu s smernicami, ki jih je sprejela Unija,
C. ker je potrebno ponovno poudariti
1 UL L 330, 4.11.2004, str.82 1 , da postopek razrešnice med drugim pomeni tudi iskanje načinov za boljše finančno poslovodenje v EU in to z izboljšanjem osnove za sprejemanje odločitev v luči poročil Računskega sodišča ter odgovorov in mnenj institucij,
D. ker ima Komisija skladno s Pogodbo pravico pobude in ker je končna finančna odgovornost za izvrševanje proračuna nedeljiva in pripada - v skladu z načelom subsidiarnosti kot določeno v Maastrihtski pogodbi - Komisiji, kot je določeno v členu 274 Pogodbe,v skladu s čimer se morajo določiti ustrezni pregledi sredstev Skupnosti,
E. ker se Komisija zanima predvsem za zagotovitev popolnega izvajanja nadzornih določb,
A. HORIZONTALNA VPRAŠANJA
1. se seznani z izjavo Sodišča glede neporavnanih obveznosti v zvezi s strukturnimi skladi, ki so ob koncu 2003 predstavljale „vrednost plačil petih let po trenutno veljavni stopnji porabe ...“ (0,6.); ugotavlja tudi, da ta vsota vključuje tranše programov, ki se bodo odobrile med letoma 2004 in 2006;
2. meni, da je nujno nameniti pozornost dejstvu, da se vsako leto za politične ukrepe v proračunu zagotovijo proračunska sredstva, ki pa potem niso porabljena; izraža zaskrbljenosti, da tovrstni položaj v očeh javnosti zmanjšuje legitimnost Unije ter dolgoročno lahko oslabi izvajanje politik v EUand might paralyse policy-making in the EU in the long run;
3. Poziva Komisijo, naj si prizadeva najti večjo uravnoteženost med pripravo politik in postopkom zagotavljanja sredstev za njihovo izvedbo ter pri tem upošteva tudi finančni načrt za leta po letu 2006 in da opravi kritično analizo porazdelitve pristojnosti znotraj Komisije (organizacija uprave) in administrativnih postopkov ;
4. poziva Komisijo, da poleg tega v razširjeno presojo vplivov za nove uredbe vključi stroške izvajanja in upravno breme držav članic in končnih upravičencev ter s tem ustvari medsebojni nadzor za ohranitev stroškov izvajanja in upravnega bremena v sprejemljivih mejah;
Zanesljivost poslovnih knjig - strokovno mnenje
5. se seznani z mnenjem Sodišča, da razen neobstoječih učinkovitih postopkov notranje kontrole v postavki razni prihodki in predujmi, konsolidirani računovodski izkazi Evropskih skupnosti in priložene opombe polno in točno odražajo prejemke in izdatke ter finančno stanje Skupnosti ob koncu leta 2003 (Izjava o zanesljivosti, odstavka II in III);
6. opozarja na naslednje izvlečke iz „Letnega poročila organu, ki da razrešnico o notranjih revizijah iz 2003“
KOM(2004) 740 v zvezi z računovodskimi sistemi in informacijskimi sistemi za upravljanje:
„... računovodska funkcija znotraj generalnih direktoratov se mora okrepiti in postati bolj profesionalna, da se lahko Komisiji in njeni upravi omogoči sistemska zagotovitev popolnosti, točnosti in ustreznosti poslovnih knjig znotraj generalnih direktoratov in med njimi“ (stran 5),
„sistemi morajo zagotavljati , da zajemajo poslovne knjige vse potrebne podatke“ (stran 5),
„upravi in zunanjim interesnim skupinam se mora zagotoviti, da predstavljajo podatki dejansko stanje“ (stran 6);
in ugotavlja, da besedilo kaže na to, da
– ni sistemske zagotovitve za popolnost, točnost in ustreznost poslovnih knjig,
– sistemi ne zagotavljajo, da zajemajo poslovne knjige vse potrebne podatke
–uprava in zunanje interesne skupine nimajo zagotovila, da predstavljajo podatki dejansko stanje
7. obžaluje, da porazdelitev pristojnosti v upravni strukturi Komisije zmanjšuje vlogo računovodje na zbiranje podatkov o poslovnih knjigah, ki jih dobi od odredbodajalcev; verjame, da mora računovodja sprejeti splošno odgovornost za skladnost poslovnih knjig za Institucijo kot celoto in se ne sme izključno zanašati na več kot trideset posameznih pooblaščenih odredbodajalcev;
8. pričakuje, da bo računovodja zaključil poslovne knjige – ne pa spremne opombe poslovnih knjig – in s tem sprejel osebno odgovornost za podatke v njih ter ob morebitnih omejitvah natančno pojasnil vrsto in obseg pridržkov; poudarja razliko med uradnim sprejetjem poslovnih knjig s strani Kolegija in certifikacijo poslovnih knjig kot resničnega in poštenega zapisa računovodje; poziva Komisijo – ponovno
Odstavek 21 njegove resolucije z dne 4. decembra 2003 (UL C 89 E, 14.4.2004, str. 153) in odstavek 68 poročila o razrešnici za leto 2002. – da predloži ustrezne zakonodajne predloge za spremembo finančne uredbe in/ali izvedbenih določb v zvezi z njo;
9. ne razume, kako je lahko Računsko sodišče 10 let zapored podalo negativno izjavo o zanesljivosti v zvezi z odobritvami plačil, hkrati pa podalo dejansko jasno mnenje o splošnih poslovnih knjigah Komisije; želi prejeti kratko pisno obrazložitev Sodišča o zadevi;
10. ponovno opozarja, da je Komisija 17. decembra 2002 sprejela akcijski načrt za posodobitev računovodskega sistema Evropskih skupnosti, ki naj bi se začel uporabljati s 1. januarjem 2005; poudarja, da je postopek priprave začetne bilance stanja temeljnega pomena za uspešen prehod od računovodstva na podlagi dejansko realiziranih plačil na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka;
Splošna ocena Računskega sodišča za leto 2003 - nezadostna zagotovila
11. z razočaranjem ugotavlja, da Računsko sodišče "tudi tokrat nima sprejemljivega zagotovila, da se nadzorni sistemi in kontrole pomembnih področij proračuna izvajajo učinkovito in da obvladujejo tveganja v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovanja" (0.4.);;
Posebna ocena Računskega sodišča
12. opozarja na posebne zaključke Računskega sodišča glede izdatkov:
- kmetijstvo: "Možno je še precejšnje izboljšanje na področju kmetijskih izdatkov v celoti za odpravo precejšnjih pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in kontrolah " (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(a)),
- strukturni skladi: "... še vedno obstajajo pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in kontrolah na ravni držav članic pri izvrševanju proračuna EU...." (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(b)),
- notranja politika: "... v letu 2003 je bilo odpravljenih premalo pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in kontrolah , da bi lahko preprečili bistvene napake..." (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(c)),
- zunanji ukrepi: "... nujno potrebno je vzpostaviti učinkovito delovanje mehanizmov za nadziranje in kontrolo sistemov in izdatkov, da bi ta način zagotovili potrebne izboljšave" (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(d)),
- predpristopna pomoč: " pomanjkljivosti v nadzornih sistemih in kontrolah , ki so bile izpostavljene že v 2002 so imele za posledico napake in večja tveganja pri zakonitosti in pravilnosti plačil" (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(e)),
- deljeno upravljanje: "Na področju deljenega ali decentraliziranega upravljanja ... je treba nadzorne sisteme in kontrole učinkoviteje uporabljati in s tem izboljšati obvladovanje s tem povezanih tveganj" (Izjava o zanesljivosti, odstavek VIII);
13. se seznani z dejstvom, da ugotovitve Sodišča jasno kažejo, da glavne težave v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij ostajajo v prvi in največji meri na ravni držav članic, manj pa na ravni Komisije;
14. sprejme stališče, da mora Komisija v primerih deljenega upravljanja s sredstvi Skupnosti nujno najti načine izboljšave za odgovorno porabo na ravni držav članic z učinkovitim obvladovanjem "tveganja zaradi prenosa", ki je posledica dejstva, da ima Komisija sicer končno odgovornost pri vseh izdatkih, a hkrati nosi odgovornost tudi, kadar so skladi EU deljeno upravljanji z državami članicami;
Tveganje zaradi prenosa
15. se seznani z dejstvom, da so države članice zadolžene za izvrševanje večinskega dela proračuna EU, Evropska komisija pa nosi končno odgovornost za izvrševanje in - ob upoštevanju načela subsidiarnosti iz Maastrihtske pogodbe - s tem tudi za nadzorne ukrepe znotraj držav članic in Komisije;
16. se zaveda, da je zaradi razlikovanja med financiranjem in izvrševanjem politike Skupnosti prišlo do ti. "tveganja zaradi prenosa", ki zadeva naslednja področja:
a) priznavanje dejstva, da države članice in upravičenci ne namenjajo vedno iste pozornosti porabi evropskega denarja kot porabi državnega denarja,
b) različni standardi kontrole v posameznih državah članicah in opazno nesodelovanje velikega števila državnih ustanov za izvajanje revizij pri ugotavljanju, ali so sredstva iz evropskih skladov pravilno in zakonito porabljena za opredeljene namene,
c) pretirano zanašanje na zakonite in pogodbene opredelitve kontrolnih mehanizmov brez zadostnega prizadevanja za vzpostavitev takšnega odnosa med Komisijo in upravnimi organi držav članic, ki bi temeljil na načelih dobrega upravljanja in odgovornosti,
d) 'naknadnost' povračilnih mehanizmov, zaradi česar se premajhna pozornost namenja učinkovitim sanacijskim ukrepom in v številnih primerih omogoča, da se napake ponavljajo predolgo,
e) predolga veriga dogodkov od prevzete obveznosti v okviru proračuna do tedaj, ko končni uporabnik sredstva dejansko prejme, kar zahteva precejšnje napore za zagotavljanje ustreznega nadzora,
f) omejeno preizkušanje podatkov iz vzorcev, ki se lahko izvede v praksi, v primerjavi s celotnim številom transakcij;
17. .meni, da se ti problemi ne morejo rešiti s centralnim nadzorom in da sedanji položaj jasno kaže potrebo po novih instrumentih za večji vpogled Komisije v sisteme upravljanja in nadzora držav članic; meni, da bosta le dovolj izčrpna predhodna objava in letna izjava o zanesljivosti s strani upravnih organov držav članic, kot je že večkrat predlagala služba za notranjo revizijo
Glej 'Letno poročilo organu za podelitev razrešnice o notranjih revizijah, izvedenih v letu 2003 ( KOM(2004)0740 ), str. 6. Komisije, le-tej omogočali izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 274 Pogodbe;
18. poziva Komisijo, da do 1. oktobra 2005 predloži začetno poročilo, ki pojasnjuje možnosti sklenitve protokola z državami članicami, v katerih bo upravni organ (finančni minister) pred črpanjem sredstev in na letni podlagi podal izjavo o primernosti svojih nadzornih sistemov, ki so zmožni zagotavljati ustrezno zanesljivost za odgovornost Komisije;
19. V tem poročilu priporoča zahtevo o tem, da letno poročilo vključuje
a) opis nadzornih sistemov s strani upravnih organov držav članic,
b) poročilo o učinkovitosti nadzornih sistemov,
c) po potrebi popravni akcijski načrt, ki ga izdelajo upravni organi držav članic po posvetovanju s Komisijo,
d) potrdilo opisa s strani državnih ustanov za izvajanje revizij ali drugega zunanjega revizorja ;
20.Prav tako priporoča, da to poročilo določi pravice Komisije, da preveri letno poročilo in uvede jasno določen organ za izvajanje sankcij, ki prizadenejo celotno financiranje zadevnih držav članic v primeru neustrezne objave;meni, da je neprimerno določiti proračunska sredstva za politiko deljenega upravljanja za obdobje po letu 2007 brez konkretnega odgovora na pripombe Računskega sodišča in znatnega izboljšanja nadzornih mehanizmov v državah članicah;
21. svetuje Komisiji in Svetu o težavah v zvezi s sklenitvijo medinstitucionalnega sporazuma o novi finančni perspektivi, dokler ne bodo upravni organi držav članic (finančni minister) kot opisano v odstavkih 17 - 19, v celoti sprejeli načela objave izkazov in stanje njihovega izvajanja ne bo postalo prednostna naloga;
22. ocenjuje, da v finančnem upravljanju Evropske unije napredek ni mogoč brez dejavnega sodelovanja držav članic in da mora biti to 'sodelovanje' zasidrano na politični ravni;
23. je prepričan, da finančni minister raje vzpostavi ustrezno delujoče nadzorne sisteme in kontrole namesto, da bi tvegal pojasnjevanje svojemu parlamentu, zakaj mora državna blagajna vračati precejšnje zneske Evropski uniji;
24. poziva Komisijo, naj bo pri nadzoru plačilnih agencij strožja in manj strpna do nesposobnosti, ob upoštevanju izvedljivosti:
– zahteve, da vse plačilne agencije letno revidira zunanji revizor,
– določitve ciljev učinkovitosti,
– zadržanja izplačil, ko jasno določeni cilji učinkovitosti niso doseženi, in zagotovitve, da so bile agencije vnaprej obveščene, da bo to neizogibna posledica slabega delovanja,
– odstranitve agencij, ki redno ne dosegajo ciljev učinkovitosti,
- – nalaganje agencijam finančne odgovornosti za svoje napake;
Izjava o zanesljivosti Računskega sodišča ...
25. opozarja, da mora Sodišče od vstopa Maastrichtske pogodbe v veljavo Parlamentu in Svetu letno podati izjavo o zanesljivosti (znano kot 'DAS', ki je kratica francoske "Déclaration d'Assurance"), tj. zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov;
26. poudarja, da je izbira meril in metode (na podlagi katerih Sodišče poda DAS) prepuščena presoji Sodišča in ga zakonodajalec ne predpisuje;
27. opozarja, da je v začetku mnenje Sodišča temeljilo izključno na statistični metodi, tj. na neposrednem neodvisnem testiranju celotnega vzorca in na ekstrapolaciji verjetnosti napak;
... in s tem povezani problemi
28. povzema v nadaljevanju nekatere svojstvene omejitve in lastnosti DAS v taki meri, kot se morajo ti elementi upoštevati pri vrednotenju rezultatov analiz DAS in vpliva teh rezultatov na odločitev, ali dati razrešnico ali ne, kot tudi na možne prihodnje izboljšave metodologije DAS:
a) DAS je del finančne revizije , ki jo izvaja Sodišče; zato je njegov cilj doseči zanesljivost pravilnosti in zakonitosti poslovnih dogodkov; tipična vprašanja finančne revizije so: 'ali poslovne knjige predstavljajo resničen in jasen pregled?' in koliko je bilo napak v poslovnih dogodkih?';
b) DAS je le posredni del revizije poslovanja
Imenuje se tudi 'revizija zdravega finančnega poslovanja' ali 'stroškovne učinkovitosti'. , ki je širšega obsega, ker preiskuje, če so bila sredstva optimalno porabljena; tipično vprašanje revizije poslovanja je: 'ali so bila sredstva porabljena smotrno in v skladu z načelom gospodarnosti, uspešnosti in učinkovitosti?';
c) čeprav DAS zrcali 100% pravilnost in zakonitost načina porabe sredstev, to še ne pokaže, če so bili izdatki stroškovno učinkoviti, saj DAS ne postavlja in tudi ne more postavljati vprašanj niti dajati odgovorov; z drugimi besedami: denar se lahko v celoti porabi nesmotrno, čeprav se troši pravilno in zakonito;
d) osredotočenje na zakonitost in pravilnost trošenja ne pomaga pri informiranju zakonodajalca in javnosti o tem, ali je bil denar porabljen učinkovito;
e) DAS je dodatek k politični pozornosti, posvečeni 'potrebi' po zmanjšanju goljufij in nepravilnosti, vendar ne prispeva bistveno k zmanjšanju nesmotrne porabe;
f) mediji pogosto napačno razlagajo obstoječo izjavo o zanesljivosti ter kažejo negativno DAS kot dokaz, da so vsa sredstva EU več ali manj podvržena goljufijam; ta zavajajoča predstava lahko negativno vpliva na odnos državljanov do drugih vprašanj EU, kot sta ustava ali novi finančni načrt;
g) DAS še ne more v zadostni meri ugotavljati napredka, najsi je pozitiven ali negativen; metodologija se mora še naprej razvijati za dosego zadovoljivih informacij, ki bodo pokazale izboljšave med enim in drugim letom v vsakem sektorju posamezne države članice
sedanja sprememba DAS. . .
29. priznava, da je Računsko sodišče zadnja leta pokazalo, da se zaveda vedno večje kritike in je poskušalo spremeniti metodologijo DAS s širitvijo podlage za njeno vrednotenje;
30. ugotavlja, da je celoten DAS rezultat konsolidacije specifičnih ocen, ki zadevajo lastna sredstva in vsako poglavje finančnega načrta ter da ocene, ki se nanašajo na sektorje, sedaj temeljijo na štirih informacijah:
a) oceni nadzornih sistemov in kontrole;
b) neodvisnem preverjanju poslovanja;
c) pregledu letnih poročil o delu in izjav generalnih direktorjev Komisije;
d) vrednotenju zaključkov drugih revizorjev;
... je korak v pravo smer, vendar preskromen
31. ugotavlja, da mora biti osrednje vprašanje glede DAS to, ali nadzorni sistemi in kontrole, izvedene na ravni Skupnosti in nacionalni ravni zagotavljajo Komisiji sprejemljivo zanesljivost glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov;
32. poziva Sodišče, da izboljša predstavitev celotne izjave o zanesljivosti in specifičnih ocen z nadaljevanjem v smeri izčrpnejšega opisa rezervacij in da vključi bolj podrobne in specifične informacije o slabostih posameznih sektorjev in držav članic z namenom vzpostavitve operativnega seznama (temelječega na tveganju) rezervacij, ki se lahko sčasoma spremljajo;
33. meni, da ni več cilj preiskave vzorca poslovnih dogodkov izračunavanje verjetnosti napak ter da se rezultati preizkušanja novega pristopa upoštevajo skupaj z rezultati, pridobljenimi v drugih treh virih;
34. poziva Sodišče - da oceni, če je novi pristop bistveno drugačen od začetnega pristopa - da pri pripravi sektorskih ocen priskrbi nadaljnje informacije o povezavi med štirimi viri;
35. poziva Sodišče, da podrobno pojasni, do katere mere lahko pridobi rezultate revizije od 'drugih revizorjev' in vlogo, ki jo imajo ti rezultati pri oceni Sodišča; ugotavlja, da je v letnem poročilu premalo sklicevanj na rezultate drugih revizorjev; še posebej bi bila dobrodošla informacija o rezultatih in težavah sodelovanja z 'drugimi revizorji' posameznih držav članic, saj 'drugi revizorji' vključujejo tudi nacionalne revizijske organe, ki so od Evropskih institucij popolnoma neodvisne;
36. meni, da sedanja sprememba DAS, čeprav je korak v pravo smer, ni zadostna, da bi popravila zgoraj omenjene omejitve in pomanjkljivosti; pozdravlja dejstvo, da novi pristop omogoča nekaj vpogleda v pravilnost posameznega sektorja, vendar obžaluje, da še vedno ni dovolj vpogleda v pravilnost izdatkov posamezne države članice; ugotavlja, da je DAS še vedno orodje, ki preveč temelji na analizi poslovnih dogodkov in posameznih napak; ugotavlja torej, da mora biti analiza delovanja nadzornega sistema in kontrol tako okrepljena, da bo omogočala dajanje predlogov konkretnih izboljšav teh sistemov in ugotavljanje izvora pomanjkljivosti;
37. poziva Sodišče, da še naprej razvija svoj kakovostni pristop DAS, da se bodo zadostno upoštevali večletnost številnih programov in ustrezne nadomestne kontrole, kot so naknadne revizije in potrditev popravkov računov, tako, da se z zagotavljanjem izterjave nepravilnih izplačil zavaruje proračun EU; cenil bi predstavitev posebnega poročila s strani Sodišča o tem pomembnem vprašanju in s tem pojasnila o odnosu med predhodnim nadzorom in naknadnim preverjanjem;
38. poudarja, da nadomestne kontrole, čeprav so pomemben element nadzornih sistemov in kontrol, ne morejo nadomestiti pomanjkljivosti le-teh in (vsekakor) pomanjkljivosti oblikovanja same politike;
39. obžaluje v tem pogledu vedno večje število sklicevanj na predhodne določbe o razlagi in veljavnosti zakonodaje Skupnosti; poudarja, da je pomembno izogniti se pomanjkljivi zakonodaji Skupnosti, ker negativno vpliva na delovanje Unije in vodi k pravni negotovosti, ki so ji v državah članicah podvrženi ljudje, institucije in podjetja; ugotavlja, da nedvoumna izjava Sodišča glede okvirnih programov raziskovanja, pri katerih bodo '[značilne napake zakonitosti in pravilnosti v smislu plačil] verjetno še obstajale, če ne bodo revidirana določila o programih' (Izjava o zanesljivosti, odstavek VI(c));
40. poziva Komisijo, da zmanjša tveganje napak v podatkih o financiranju Skupnosti z zagotovitvijo, da vključuje zakonodaja Skupnosti jasna, delujoča pravila v zvezi z upravičenostjo stroškov ter da zahteva uvedbo odvračilnih in sorazmernih upravnih kazni, če so upravičeni stroški preseženi;
Enotna revizija
41. opozarja, da odstavek 48 svojega sklepa o razrešnici glede izvajanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto
UL L 158, 17.06.02, str. 1. 2000 z dne 10. aprila 2002 zahteva, da Sodišče priskrbi mnenje 'o izvedljivosti uvedbe enotnega modela revizije glede proračuna EU, v katerem bo vsaka raven kontrole temeljila na predhodni kontroli, z namenom, da bi se zmanjšalo breme revizorjev in izboljšala kakovost revizijskih del, vendar da se ne bi zmanjšala neodvisnost zadevnih revizijskih organov';
42. opozarja tudi, da je isti sklep od Komisije zahteval, da pripravi poročilo o isti temi, ter ugotavlja, da Komisija doslej tega še ni storila;
43. pozdravlja Mnenje Sodišča št. 2/2004
UL C 107, 30.04.04, str. 1 o 'enotnem modelu revizije', ki ga ima za zelo pomemben prispevek k razpravi o DAS in zato zasluži natančno proučevanje s strani vseh zainteresiranih; ugotavlja, da mnenje ne prinaša le 'enotnega modela revizije' v strogem pomenu tega pojma, tj. da bi bil poslovni dogodek predmet ene revizije s strani enega organa, ampak predvsem vzpostavitev 'Okvira notranje kontrole Skupnosti (CICF)' (odstavek 3);
44. gleda s posebnim zanimanjem priporočila, ki jih je pripravilo Sodišče za učinkovitejši in uspešnejši okvir notranje kontrole:
a) 'skupna načela in standardi ... [naj] se uporabljajo na vseh ravneh uprave institucij in v državah članicah' (odstavek 57);
b) notranja kontrola mora 'zagotavljati primerno' (ne absolutno) 'zanesljivost zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov ter skladnosti z načeli gospodarnosti, uspešnosti in učinkovitosti (odstavek 57);
c) 'stroški kontrol morajo biti v sorazmerju s koristmi, ki jih prinašajo tako v denarnem kot tudi političnem smislu' (odstavek 57);
d) 'sistem mora temeljiti na logični verižni strukturi, kjer se opravljajo kontrole, zabeležbe in poročanja v skladu s skupnimi standardi, ki vsem udeležencem omogočajo, da se lahko nanje zanesejo' (odstavek 57)
Besedilo mnenja je priloženo. ;
45. se sprašuje, v luči stalnih kritik, usmerjenih na tradicionalni pristop DAS v zadnjih 10 letih, zakaj ta priporočila niso bila objavljena že veliko prej;
46. meni, da je struktura, predlagana za notranjo kontrolo Skupnosti, pomembno orodje za doseganje boljših in uspešnejših sistemov nadzora in kontrol in lahko prispeva k prepotrebni posodobitvi metodologije DAS;
47. poudarja, da se odgovornost za porabo sredstev EU prične v državah članicah in da morajo zato biti poročila, kot je opisano v odstavkih 17 - 19, upravnih organov (finančni minister) vsake države članice sestavni del notranje kontrole Skupnosti;
48. ugotavlja, da se okvir notranje kontrole Skupnosti - kot že ime pove - nahaja na področju 'notranje kontrole' in se zato ne ukvarja z akterji na področju 'zunanje revizije ';
49. obžaluje, da Sodišče ni predstavilo nobenega smelega predloga glede sodelovanja državnih ustanov za izvajanje revizij pri izboljšanju preglednosti in odgovornosti (glavna elementa dobre javne uprave) na ravni držav članic, še posebej zato, ker rezultati računskega sodišča jasno kažejo, da so na tej ravni najbolj potrebni;
50. pozdravlja pobudo nizozemskega računskega sodišča, ki letno objavlja 'EU Trend Report' o finančnem poslovanju v Evropski uniji in predstavlja svoje mnenje o spremljanju in kontroli porabe sredstev EU na Nizozemskem
http://www.rekenkamer.nl/9282200/v/index.htm. ; rad bi spodbudil druge nacionalne revizijske organe, da bi sledili tej pobudi;
51. poziva Komisijo, Svet in - ob upoštevanju njegove neodvisnosti - Računsko sodišče, da se obvežejo za uresničevanje notranje kontrole Skupnosti in organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice (kakor hitro je mogoče), predstavijo akcijski načrt o tem;
52. poziva tudi Komisijo, da bdi nad tem, da podrobni predlogi, ki določajo pravni okvir predlogov politike s strani Komisije kot del političnega projekta Unije do leta 2013 v celoti upoštevajo elemente, vsebovane v 'okviru notranje kontrole Skupnosti' in načelo letnih poročil s strani upravnih organov držav članic (finančni minister) kot opisano v in odstavkih 17 - 19"
53. poziva Računsko sodišče, da posveti posebno pozornost vprašanju o tem, če so predlogi Komisije v skladu z 'okvirom notranje kontrole Skupnosti' in načelom letnih poročil;
Izboljšanje letnih poročil o delu in izjave generalnih direktorjev
54. pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče 'ugotovilo, da je Komisija prvič predstavila analizo stopnje zanesljivosti, ki so jo glede zanesljivosti za pravilnost in zakonitost poslovnih dogodkov zagotovili nadzorni sistem in kontrole' ter zato prevzela 'odgovornost za izvajanje proračuna z lastnimi odredbodajalci s strani upravnih predstavnikov delegacij (odstavek 1.58 Letnega poročila Računskega sodišča za leto 2003);
55. ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo (glej odstavek 1.69, tabela 1.2, odstavke 5.57-5.62, 7.48, 8.36 in 8.38), da 'obseg rezervacij, ki so jih posamezni oddelki navedli ni v skladu ali zadostno utemeljen za zagotavljanje zanesljivosti v izjavah' ter da kljub nekaterim izboljšavam 'letna poročila o delu in izjave generalnih direktorjev še ne morejo sistematično služiti kot podlaga za svoje zaključke revizije v posameznih področjih finančnih perspektiv (glej odstavek 1.71 in tabelo 1.2);
56. poziva Komisijo, da upošteva zgoraj omenjene pripombe Računskega sodišča ter da v vsakem letnem poročilu o delu predstavi sprejete ukrepe za zmanjševanje tveganja za napake v poslovnih dogodkih, skupaj z oceno njihove učinkovitosti; pričakuje, da bodo taki ukrepi vodili k boljšemu splošnemu razumevanju tveganj in h krepitvi kulture obvladovanja tveganj znotraj generalnih direktoratov Komisije; vendar ugotavlja, da bo potrebna okrepitev in podpora skupne, osrednje metodologije za obvladovanje tveganj;
57. poziva tudi Komisijo, da okrepi letno poročanje o delu in postopek sinteznega poročila ter da novih moči izražanju zanesljivosti, na podlagi katere lahko Računsko sodišče oblikuje svojo Izjavo o zanesljivosti; priznava, da so bili storjeni začetni koraki za boljše razumevanje tega postopka ter da bodo letna poročila o delu, rezervacije in izjave dobile večji pomen; poziva Komisijo, da posveča pozornost nadaljnjemu izboljševanju poročil ter spremljanju opazovanj, ki so v njih zajeta; poziva še zlasti Komisijo, da pojasni opredelitev usposobljenosti, rezervacij in druga opazov anja v letnih poročilih o delu, ki bi lahko označevala izjeme pravil;
58. poziva Komisijo, da spremeni letno sintezno poročilo v konsolidirano izjavo o zanesljivosti o upravnem in finančnem nadzoru Komisije kot celoti;
59. poziva Računsko sodišče, da navede potrebne pogoje, ki bodo pri oblikovanju Izjave o zanesljivosti omogočali večje upoštevanje letnih poročil o delu in izjav;
60. poziva Komisijo, da s temeljitimi programi usposabljanja in obveščanja zagotovi, da se vsi njeni državni uradniki zavedajo, kako lahko poročajo o vsakršnem sumu nepravilnosti ali slabega upravljanja po običajnih hierarhičnih postopkih in, če je potrebno, po postopkih izdaje;
Nadaljnja priporočila
61 . poziva Komisijo , da obravnava možnost priprave izračunov števila napak po sektorju in državi članici, tako da si pomaga z ugotovitvami preteklih revizij; naredi analizo kakovosti informacij, ki so jih podale države članice; objavi rezultate v letnih poročilih in sintezo letnih poročil na način, da bo pregled nad kakovostjo upravnega sistema države članice z vidika odgovornosti do EU jasen;
62. poziva Računsko sodišče , da v svoji Izjavi o zanesljivosti poda tudi svoje ocene glede pravilnosti informacij, ki jih je podala Komisija in države članice ter da oceni dosežen napredek;
63,. poziva Komisijo, da pregleda finančno uredbo, da bi izboljšala uporabo in razumljivost ter da bi povečala učinkovitost nadzora s kritično analizo količine in kakovosti načrtovanega nadzora;
64. opozarja posamezne komisarje na njihovo politično odgovornost pri zagotavljanju, da so Generalni direktorati znotraj svojih pristojnosti dobro upravljani, ter ponavlja predlog o svetovalcu v vsakem kabinetu, ki bi imel posebno odgovornost, med drugim spremljanje vseh revizijskih poročil (kot je predlagano v resoluciji Parlamenta P5_TA(2004)0372 o Eurostatu z dne 22. aprila 2004), kjer so bila v preteklosti prezrta zgodnja opozorila na težave;
65. ugotavlja, da je sistematično razveljavljanje sankcij, naloženih državam članicam, privedlo do odpora držav članic do razkritja izvedbenih težav; poziva Komisijo, da spodbudi in se bolj osredotoči na element učenja finančnega nadzora s spodbujanjem izmenjave podatkov med državami članicami, primerjalnih analiz, sodelovanja nacionalnih revizorjev v revizorskih skupinah in skupne naložbe v boljših informacijskih sistemih ter z izvedbo preventivnih revizij, ki se osredotočajo na svetovanje in ne na nalaganje sankcij;
66. pričakuje, da bo Komisija v naslednjem poročilu izčrpno navedla podrobnosti o sprejetih in uresničenih ukrepih za obravnavo ugotovitev in uresničitev priporočil, ki jih je Računsko sodišče podalo v svojem letnem poročilu za leto 2003 in treh prejšnjih letnih poročilih (2002, 2001, 2000); zahteva od Komisije, da v poročilo vključi podroben seznam in časovni razpored načrtovanih ukrepov v primerih, kjer ni bil sprejet ali izveden še noben ukrep;
67. poziva Računsko sodišče, da predloži letno poročilo o svojih aktivnostih, sposobnostih za dosego zastavljenih ciljev, stroških na enoto, pomembnih področjih razvoja in drugih relevantnih dejavnikih v zvezi z učinkovitostjo institucije; meni, da bi bilo takšno poročilo o učinkovitosti odličen način za objavo informacij o posodobitvi Izjave o zanesljivosti in drugih spremembah v reviziji, ki jo izvaja Sodišče;
68. nadalje poziva Računsko sodišče , da prouči možnost objave svojega priročnika za revizijo in informacij o Izjavi o zanesljivosti na svoji spletni strani;
69. pozdravlja namero Sveta, da "se še bolj posveti obravnavi vprašanj revizije in finančne kontrole v prizadevanju za bolj urejen in učinkovit nadzor nad priporočilom Sveta o razrešnici"
Točka 8 priporočila Sveta z dne 9. marca 2004 (Dok. 6185/04 Proračun 1). Glej
http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st06/st06185.en04.pdf
70. poziva Računsko sodišče, da vsako leto organizira številna „merila uspešnosti revizij“ postavk prenesenih izdatkov, ki bodo objavljena v posebnih poročilih, kjer
– je vseh 25 držav članic revidiranih za isti program ali dejavnost,
– so rezultati vsake države članice objavljeni odprto in pregledno, tako da je mogoča primerjava,
ter poziva Sodišče, da v prihodnje organizira naknadne revizije za spremljanje napredka;
71. (to je prava številka odstavka)Svet poziva, naj Parlament v sodelovanju s Komisijo da prednost oblikovanju področja revizije in nadzora ter mu da politični zagon, ki ga potrebuje pri ustanovitvi zbora visokih strokovnjakov, ki bi:
i) združil številne vodilne osebe z izkušnjami v institucijah EU, nacionalne revizijske organe, ministrstva za finance in strokovnjake iz mednarodnih revizijskih organov;
ii) pripravil osnutek akcijskega načrta za oblikovanje ustreznega okolja za skladen notranji nadzor in zunanje revizije, s poudarkom na izzivu, ki ga predstavlja deljeno upravljanje;
iii) ugotovil morebitne zakonske, politične in administrativne ovire, ki jih je treba premostiti z namenom, da bodo nacionalni revizijski organi postali aktivni udeleženci pri zaščiti davkoplačevalskega denarja, ki se steka skozi proračun Unije;
iv) takoj poročal Svetu, Komisiji in Parlamentu;
72. bo enkrat letno povabil predstavnika Sveta, da obvesti svoj pristojni odbor o napredku dela skupine strokovnjakov, s tem da zagotovi „neprekinjeno“ naravo dela;
73. meni, da je bistveno, da se prouči, na kakšen način lahko nacionalni revizijski organi igrajo v procesu bolj operativno vlogo, pri tem pa ne gre pozabiti, da so to neodvisni organi, ki ne razpolagajo vedno z ustreznim poznavanjem zakonodaje EU; poziva Računsko sodišče, da posreduje oceno (vključno z VFM) rezultatov dela Kontaktnega odbora predsednikov SAI Evropske unije in Računskega sodišča ter mnenje Sodišča, ali lahko učinek širitve ponovno oživi vlogo tega organa;
74. nadalje meni, da bi bilo potrebno analizirati ali je treba reformirati trenutno strukturo in delovanje vodstva Računskega sodišča; ponovno opozarja, da ima Računsko sodišče trenutno 736 zaposlenih, od katerih jih je 325 poklicnih revizorjev (stopnje A in B), 275 (stopnje A in B) jih dela v revizijskih skupinah in 50 (stopnje A) v kabinetih poslancev;
75. obžaluje, da zaradi časovne stiske ne more posvetiti priporočilu Sveta pozornosti, ki jo zasluži in poziva Komisijo , da posreduje ter Svet , da sprejme, naslednji predlog za spremembo člena 145(1) Finančne uredbe:
"Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament da Komisiji razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto n do 30. junija leta n+2 ."
76. poziva predsednika Parlamenta, da v svojem naslednjem govoru pred Evropskim svetom spregovori o potrebi po izboljšanju finančnega poslovanja skladov Evropske unije;
B. SEKTORSKA VPRAŠANJA
Lastna sredstva
77. poudarja, da delež lastnih sredstev, izračunan na podlagi bruto nacionalnega dohodka, nenehno narašča in bo kmalu znašal dve tretjini lastnih sredstev; zato izrecno podpira priporočilo Računskega sodišča (odstavek 3.48), da bi Komisija izvajala bolj neposredno preverjanje osnovnih podatkov nacionalnih računov;
Kmetijstvo, zdravje živali in ukrepi za boj proti goljufijam
Izterjava nepravilnih plačil
78 . poziva države članice, da pravočasno vsake tri mesece poročajo o primerih nepravilnosti in pri tem priznava, da lahko države članice v izjemnih primerih zahtevajo odstopanje od pravil; pričakuje, da imajo pristojne službe držav članic dovolj usposobljenega osebja in da bodo države članice, vključno z Nemčijo, Grčijo in Španijo, pričele uporabljati elektronsko poročanje do julija 2005; poziva Komisijo, da obvesti svoj pristojni odbor o napredku na tem področju najkasneje do septembra 2005;
79. meni, da je Komisija odgovorna, da v obdobju od 1971 do septembra 2004 ni bilo izterjanih najmanj 1,12 milijard evrov; meni, da je to stanje nesprejemljivo in da se države članice ter Komisija niso obnašale kot dobri gospodarji; pričakuje, da bo pravočasno za postopek razrešnice za leto 2004 dobil poročilo o tem, kako in kdaj bo ta denar izterjan; ugotavlja, da je 812 milijonov evrov, ki bi prav tako lahko bili izterjani, trenutno predmet spora na sodiščih; nadalje pričakuje oceno učinkovitosti 20 % „premije“, ki se plača plačilni agenciji za uspešno izterjavo;
80. poziva Komisijo, da predlaga enostavnejša in skladnejša pravila o izterjatvi v pripravah na spremembo finančne uredbe; pričakuje posvet o tem pred dokončanjem predloga Komisije;
81. ugotavlja, da bo Komisija do marca 2005 pregledala približno vseh 4000 primerov nepravilnosti (442 glavnih primerov in 3500 manjših primerov), ki so nastali v navedenem obdobju;
82. pozdravlja namero Komisije, da prečisti "črno listo" z izvajalci, katerih letne nepravilnosti znašajo več kot 100 000 evrov;
83. vztraja, da Komisija doseže napredek, ki ga je mogoče izmeriti z realističnimi kazalci napredka in rednim poročanjem o napredku svojemu pristojnemu odboru;
84. poziva Komisijo, naj izboljša nadzor nad plačilnimi agencijami, ki so odgovorne za izvajanje skupne kmetijske politike; poudarja, da je pred pristopom k EU plačilne agencije v novih državah članicah morala odobriti Komisija; zahteva, da Komisija nadaljuje to prakso in Parlamentu predloži poročilo o možnosti odobritve plačilnih agencij v sedanjih državah članicah s strani Komisije;
Sistem identifikacije in registracije goveda
85. meni, da nacionalne podatkovne baze, ki so jih vzpostavile države članice v okviru sistema identifikacije in registracije, ne zagotavljajo možnosti izmenjave podatkov, ker ne obstajajo enotni standardi; obžaluje, da to potencialno ogroža čezmejno sledljivost živali;
86. priznava, da trenutna uredba ne omogoča Komisiji, da pripravi zavezujoča pravila o medsebojnem povezovanju nacionalnih podatkovnih baz; na osnovi ugotovitev, ki so navedene v posebnem poročilu Računskega sodišča, poziva Komisijo, da predloži zakonodajni predlog, ki razširja pooblastila Komisije v tej meri, da bi ta lahko zagotovila združljivost nacionalnih podatkovnih baz;
87. poziva Komisijo, da znotraj obstoječega zakonodajnega okvira zagotovi vodenje in svetovanje glede izmenjave podatkov, še posebej novim državam članicam, ki pravkar vzpostavljajo nacionalne podatkovne baze;
88. izjavlja, da zamenjava trenutnega sistema ušesnih znamk z napravami za elektronsko identifikacijo ne bi izboljšala samo počutja živali, temveč tudi sledljivost živali iz ene države članice v drugo, če so informacije na teh elektronskih napravah usklajene; prosi Komisijo, da predloži konkreten predlog o uporabi naprav za elektronsko identifikacijo namesto ušesnih znamk; poudarja, da mora predlog Komisiji dati pooblastila, da bo ta lahko zagotovila uvedbo enotnih standardov za informacije, shranjene na dotičnih elektronskih napravah; meni, da mora biti tehnologija za uvedbo sistema elektronske identifikacije v skladu z ustreznim standardom, preden se jo lahko izvaja;
Upravljanje in nadzor ukrepov za kontrolo slinavke in parkljevke
89. ugotavlja, da mora Komisija v skladu z zakonodajo Skupnosti vsaka tri leta predložiti Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju ukrepov za izkoreninjenje bolezni slinavke in parkljevke in v tem kontekstu nastalih stroških Skupnosti; obžaluje, da Komisija doslej še ni izpolnila svojih obveznosti; poziva Komisijo, da od 2006 dalje predloži takšno podrobno oceno vsaka tri leta; meni, da mora ta ocena vključevati analizo stroškov in koristi strategije Skupnosti;
90. poudarja, da ni potreben samo skrben nadzor nad uradnim prenosom, temveč tudi nad izvajanjem v državah članicah; zahteva od Komisije, da še naprej spodbuja raziskave cepiv in metod testiranja ter da posodobi študijo o sposobnostih veterinarskih služb v državah članicah, da pravočasno zagotovijo učinkovito kontrolo bolezni;
91. ugotavlja, da se je v zadnjem desetletju prevoz živali na enotnem trgu močno povečal, vendar pa problemi v zvezi s sledljivostjo premikov živali in dobrega počutja živali med prevozom niso bili rešeni v zadostni meri; prosi Komisijo, da obravnava možnost zmanjšanja prevoza tako, da bi se povečala uporaba lokalnih klavnic; nadalje poziva Komisijo, da nemudoma sprejme ukrepe za zmanjšanje prevoza bolnih ali poškodovanih živali;
92. meni, da je bistveno poudariti pomembnost vloge kmetov v strategiji Skupnosti za preprečevanje in kontrolo bolezni; poziva Komisijo, da predloži Svetu in Parlamentu zakonodajni predlog, v okviru katerega bodo povračila nadomestil Skupnosti, ki jih države članice plačujejo kmetom za ukrepe v zvezi z izkoreninjenjem bolezni, odvisna od dejstva, v kolikšni meri kmetje izpolnjujejo svojo obveznost, da morajo nemudoma poročati o izbruhu bolezni;
93. ugotavlja, da je potrebna nadaljnja pojasnitev finančnega okvira, da bi zagotovili enakopravno obravnavo kmetov in preglednost izračunov nadomestil; poudarja, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 17. decembra 2002 na temo krize slinavke in parkljevke leta 2001
UL C 31 E, 5.2.2004, str. 137. menil, da je pravično upravljanje nadomestil bistvenega pomena za preprečevanje goljufij; prosi Komisijo, da uskladi stopnje nadomestil za različne živalske bolezni in da določi realistične kriterije za izračun kot npr. trenutno tržno vrednost živali; priznava, da v primeru izbruha bolezni ni jasno določene tržne vrednosti za uhlevljeno živino, živali za razplod in plemenjake, temveč samo za pitano živino;
94. poudarja, da morajo biti javna sredstva še naprej glavni vir financiranja za stroške Skupnosti za izkoreninjenje bolezni, ker je javno zdravje v interesu celotne družbe, in da so tudi kmetje davkoplačevalci; ugotavlja, da kmetje v nekaterih državah članicah finančno prispevajo k nacionalnim stroškom za izkoreninjenje bolezni (potrebno za sofinanciranje skupnih stroškov), medtem ko druge države članice ne zahtevajo prispevkov kmetijskega sektorja, kar lahko škoduje konkurenčnim pogojem za kmetijske proizvajalce v EU; ponovno ugotavlja, da je parlamentarni Začasni odbor za slinavko in parkljevko zahteval od Komisije, da predlaga načine, ki bi vključili tudi kmete v kritje stroškov Skupnosti; pozdravlja prizadevanja v različnih državah članicah in študijo, izdelano za Komisijo leta 2003, ki iščejo načine za zbiranje finančnih prispevkov kmetov; prosi Komisijo, da v zvezi s tem čim prej pripravi konkreten predlog;
Enotna organizacija trga surovega tobaka
95. pozdravlja reformo skupne kmetijske politike za tobak, ki jo je sprejel Svet leta 2004, katere namen je ločiti pomoč za tobak od proizvodnje s postopnim prenosom tobačne premije v zahtevke za enotna kmetijska izplačila v štiriletnem prehodnem obdobju;
96. podpira priporočilo Računskega sodišča, da Komisija podpre reformne predloge z zadostnimi podatki in analizami učinkov; poziva Komisijo, da posebno pozornost nameni pomembnosti proizvodnje tobaka za zaposlenost;
97. ugotavlja, da proizvodnja tobaka Skupnosti zajema samo 30 % potreb industrije; poudarja, da je zadnja reforma SUT že uvedla mehanizme za uskladitev evropske proizvodnje s povpraševanjem v EU;
98. opaža, da ima trenutna neusklajenost ponudbe in povpraševanja za posledico izvoz tobaka, proizvedenega v EU; obžaluje, da ta politika ni v skladu z razvojno pomočjo Skupnosti majhnim pridelovalcem tobaka v državah v razvoju, ki so odvisni od izvoza, saj izvozi tobaka EU bistveno zmanjšujejo njihove izvozne možnosti; zahteva uskladitev kmetijske in razvojne politike Skupnosti;
99. poudarja, da je, čeprav je možno na območjih, kjer raste tobak, npr. v pokrajini Loare, severni Italiji in Nemčiji, pridelovati druge poljščine , gospodarsko ravnovesje kmetijskih gospodarstev v veliki meri odvisno od tobaka; kot je priznal Parlament v poročilu o zadnji reformi SUT, „je izjemno težko najti gospodarske alternative, ki bi lahko ustvarile enako število delovnih mest kot proizvodnja tobaka“; poziva Komisijo, da zasleduje politiko spodbujanja pridelovanja alternativnih poljščin in uporablja Tobačni sklad kot pomemben instrument za izboljšanje kakovosti tobaka EU in za raziskovanje alternativnih poljščin;
100. poudarja, da so bile raziskave alternativnih poljščin zanemarjene in da proizvajalci niso bili spodbujeni k prehodu na druge gospodarske dejavnosti; Tobačni sklad Skupnosti, ki se financira z dajatvami na subvencije za tobak in ki ga upravljata DG AGRI (50 %) in DG SANCO (50 %), je bil premalo izkoriščen, večina neporabljenih 68 milijonov EUR pa se pripiše informativnim kampanjam DG SANCO; od leta 2006 se ne financirajo nobeni ukrepi za spodbujanje preusmeritve proizvodnje; poziva k bolj usklajenemu pristopu;
101. meni, da je izpolnjevanje obveznosti držav članic glede obveščanja, kot je določeno v ustreznih uredbah Skupnosti, bistveno za učinkovit nadzor trga tobaka in s tem povezanih izdatkov Skupnosti; vztraja, da se uvedejo finančne sankcije za tiste države članice, ki niso izpolnile teh obveznosti;
102. meni, da je pomembno, da so kmetje vnaprej obveščeni o svojih novih obveznostih glede navzkrižne usklajenosti z okoljskimi standardi po reformi leta 2006, saj so soočeni z zmanjšanjem ali ukinitvijo plačil, če ne bodo izpolnjevali obveznosti; poziva Komisijo in države članice, da pravočasno natančno določijo kriterije še pred začetkom veljavnosti reforme, da bi kmetje lahko uskladili svoje aktivnosti z novimi pravili;
103. ugotavlja, da bo morala Komisija do 31. decembra 2009 predložiti Svetu poročilo o izvajanju reforme 2006; izraža zanimanje za to poročilo in prosi, da se posreduje tudi Parlamentu;
Strukturni ukrepi
104 . obžaluje, da nekatere države članice niso sposobne nadzorovati in upravljati denarja davkoplačevalcev, za katerega so odgovorne in opozarja na hinavščino nekaterih držav članic, ki krivijo Komisijo, da ni nadzorovala porabe denarja, za katerega so odgovorne te države članice;
105. ugotavlja, da Računsko sodišče ni našlo napak v notranjih kontrolnih mehanizmih Komisije in je ugotovilo izboljšave; obžaluje dejstvo, da je zaradi nezadostnih sredstev le omejeno število sistemov držav članic bilo podvrženo preverjanju na kraju samem;
106. poziva Komisijo, da obvesti Parlament o državah, ki niso hitro izvedle dogovorjenih izboljšav v svojih kontrolnih sistemih in ki še naprej predstavljajo nepopolna poročila v smislu člena 8;
107. spodbuja Komisijo, da začasno ustavi vmesna izplačila državam članicam v primeru resne nepravilnosti ali ob pojavu resnih pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih upravljanja držav članic;
Interreg III
108 . ugotavlja, da pomanjkanje merljivih ciljev in jasno definiranih kazalcev otežuje ocenjevanje doseganja ciljev programa Interreg III – krepitev gospodarske in socialne kohezije znotraj Skupnosti s spodbujanjem čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja ter uravnoteženega razvoja območja Skupnosti; ugotavlja, da je potemtakem težko oceniti, ali so bila uporabljena najbolj učinkovita sredstva za dosego ciljev;
109. poziva Komisijo, da nameni več pozornosti pripravi jasno definiranih ciljev in kazalcev, ki bodo omogočali spremljanje učinkov programa, tako da bo možno oceniti dodano vrednost evropskih izdatkov na tem področju; poudarja potrebo po jasni in kompetentni analizi, ki bo pokazala razkorak med zasebnimi in družbenimi stroški in koristmi ali med stroški in koristmi na lokalni ravni in ravni Skupnosti, saj so te razlike neizogibne za motivacijo programa.
Notranja politika
Okolje, javno zdravje in varnost
110 . meni, da so splošne stopnje izvajanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;
111. pozdravlja ukrepe, s katerimi si prizadeva za izboljšanje ciklusa izvajanja večletnih programov; poziva Komisijo, naj se bolje osredotoči na javne razpise in naj zagotovi večjo pomoč kandidatom, da bi preprečila predložitev številnih vlog za projekte, ki so očitno neupravičeni do financiranja;
112. poudarja, da spoštovanje upravnih in finančnih določb Finančne uredbe ne sme voditi do nepotrebnih zamud pri dodeljevanju sredstev ali izbiranju projektov za financiranje;
Raziskovanje
113. ugotavlja, da so pravila za sodelovanje pri okvirnih raziskovalnih programih preveč zapletena; strinja se z Računskim sodiščem, da je to resen problem za Komisijo in udeležene; obžaluje, da imajo še posebno male organizacije z manj razvito upravno strukturo ter MSP težave z velikim obsegom pravil in zahtev;
114,. opozarja, da šesti okvirni program (FP6) skupaj upravlja več GD; ugotavlja, da Sodišče meni, da ta razdrobitev vodi k zmanjševanju odgovornosti, podvajanju nalog in povečani potrebi po usklajevanju;
115. upošteva priporočilo Računskega sodišča za pregled "pravil za določitev finančne udeležbe Skupnosti ob istočasnem zagotavljanju ustreznega nadzora nad izdatki"; pričakuje popolno udeležbo Parlamenta že v začetnih fazah vsakega takega pregleda glede na njegovo vlogo so-zakonodajalca za pravni okvir in pravil udeležbe v okvirnih programih;
116. ugotavlja, da bi se morala "Lizbonska agenda" odražati v povečanih proračunskih sredstvih za sedmi okvirni program (FP7); poudarja, da bi takšno občutno povečanje proračuna zahtevalo učinkovito poenostavitev upravnih postopkov, tako za sodelujoče, kot za Komisijo;
117. z zaskrbljenostjo ugotavlja zaključek Sodišča, da naknadne finančne revizije ponovno kažejo "znatno povečanje napak, v glavnem zaradi previsokih izjav o izdatkih ..., ki niso bile odkrite pri notranjem nadzoru Komisije"; pričakuje uvedbo revizijskih potrdil z izboljšavami, ki jih je predlagalo Sodišče, kar bo morda pripeljalo do tega, da se bo zmanjšala potreba po obsežnih naknadnih finančnih revizijah;
118. poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje, ki izhajajo iz pomanjkanja preglednosti računovodstva v zvez s petim okvirnim programom zaradi številnih stroškovnih kategorij ter zagotovi, da se le-to ne ponovi v poznejših programih;
119. poziva Komisijo, naj njen predlog za sedmi okvirni program temelji na učinkovitih poenostavitvah, kot na primer:
– osredotočenje na manjše število intervencijskih mehanizmov;
– zmanjšanje velikega števila različnih modelov pogodb;
– uvedba enotnega stroškovnega sistema, da bi tako lahko razrešili problem obračunavanja previsokih stroškov s strani udeležencev;
120. poudarja, da ni dovolj, da sodelujoči upoštevajo formalna pravila in postopke, saj je ravno tako pomembno, da se zagotovi vrednost denarja; spodbuja Komisijo, naj izvede kvalitativno oceno znanstvenih rezultatov;
121. poziva Komisijo, da oblikuje svoje postopke tako, da se stroški za pripravo uporabe projekta znižajo na raven, ki jo je mogoče upravičiti;
122. poziva Komisijo, da ponovno oblikuje pravila za sodelovanje tako, da kot standardni postopek vpelje dostop do vmesnih znanstvenih in tehničnih ocenjevanj programov v izvajanju; poziva Komisijo, da določi primeren odbor za začasno ocenjevanje; naproša Računsko sodišče, da objavi mnenje o teh novih pravilih
123. z zaskrbljenostjo ugotavlja s strani Sodišča opažene zamude Komisije pri sprejemanju vzorčnih pogodb FP6 in finančnih smernic, kakor tudi pri izvajanju standardov notranjega nadzora Komisije in razvijanju skupnega informacijskega sistema, ki do neke mere nadomešča "izboljšave, dosežene z zgodnejšim sprejetjem pravnega okvira in poenostavitvijo pogodbene strukture". pričakuje, da bo Komisija izkoristila dosedanje izkušnje, da bi se v prihodnosti izognila podobnim zamudam;
124. nadalje nadalje spodbuja Komisijo, da vključi v sedmi okvirni program učinkovitejše upravljalne strukture:
– z oblikovanjem pogojev za boljšo usklajenost med sredstvi Komisije (odgovorni za projekt, orodja informacijske tehnologije) in številom financiranih projektov, da bi tako lahko zagotovili ustrezen znanstveni nadzor, ki je trenutno omejen le na nekaj dni za vsak projekt;
– z določitvijo in vključitvijo primernega nadzornega organa za znanstveno ocenjevanje;
– z razvijanjem integrirane baze podatkov, ki bo vključevala skupni sistem informacijske tehnologije za predloge, pogodbe in projektno upravljanje
125. pozdravlja namen Komisije, da v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj uvede jamstveno shemo za boljši vpliv na financiranje posojil za evropske raziskovalne projekte in infrastrukturo, zlasti s strani EIB; spodbuja Komisijo, da v okviru predlagane sheme upošteva posebne potrebe malih in srednje velikih podjetij in preuči možnost razširitve takih shem na projekte EUREKA;
Notranji trg
126. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po informacijah GD za notranji trg in storitve zaradi notranjega prestrukturiranja očitno niso bila izkoriščena vsa razpoložljiva sredstva, dodeliti pa ni bilo mogoče celo nekaterih zunanjih študij;
127. je na splošno zadovoljen z visoko stopnjo izčrpanosti sredstev za postavke na področju GD za zdravje in potrošnike, ki za leto 2003 znaša 99,3% razpoložljivih proračunskih sredstev;
128. opozarja, da je 80 % koriščenje sredstev pri proračunskih postavkah za področje GD za davke in carinsko unijo sicer zadovoljivo, vendar pa zagotovo ne odlično.
129. se z zaskrbljenostjo izreka o splošnem trendu, da se na podlagi restriktivnih predpisov nove Finančne uredbe daljša postopek javnega naročanja na področju programov potrošnikov, interes morebitnih predlagateljev pa se bo zaradi birokratskih postopkov močno oslabil;
Transport
130. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2003 skupaj 661,8 milijonov EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti prometne politike in 609,3 milijone EUR na razpolago za odobritve plačil; nadalje ugotavlja, da je od tega:
- 610,6 milijonov EUR bilo na razpolago za odobritve za prevzem obveznosti za vseevropska prometna omrežja (TEN-T) in 572 milijonov EUR za odobritve plačil,
- 16,6 milijonov EUR bilo na razpolago za obveznosti in 13,3 milijone EUR za plačila za prometno varnost,
- 15,0 milijonov EUR bilo na razpolago za obveznosti samo za program Marco Polo,
- 8,4 milijone EUR bilo na razpolago za obveznosti in 9,55 milijonov EUR za plačila za trajnostno mobilnost ter,
– 7,4 milijone EUR bilo na razpolago za obveznosti in 6,35 milijonov EUR za plačila za prevozne agencije;
– 131.pozdravlja povečano stopnjo uporabe tako odobritev za prevzem obveznosti kot odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki sta dosegli skoraj 100%, in pričakuje, da bo rezultat tega določitev sredstev držav članic iz javnega in privatnega sektorja za pospešitev dokončanja teh projektov;
– 132.izraža zaskrbljenost nad tem, da je vmesna in končna plačila za projekte vseevropskega prometnega omrežja v letu 2003 Komisija pogosto odobrila, ne da bi bili izpolnjeni posebni predpogoji določb finančnega izvajanja in opozarja, da je Računsko sodišče v letnih poročilih za leti 2001 in 2002 na to slabost že opozorilo Komisijo;
– 133.ugotavlja, da se kljub tej visoki stopnji uporabe odobritev plačil obseg neporavnanih obveznosti ali RAL (reste a liquider) ni zmanjšal in se je za TEN-T med letom 2003 nekoliko povečal na 1,154 milijone EUR;
– 134.z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je za druge proračunske postavke na področju prometa stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti padla iz 93% na 83%; stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti za prometno varnost je bila s 65% razpoložljivih proračunskih sredstev še posebej nizka in stopnja uporabe plačil je bila 72%. opozarja, da so te stopnje za prometno varnost v letu 2002 znašale 99% in 58%; meni, da so te stopnje za ključni cilj, določen v Beli knjigi o prometu, popolnoma nesprejemljive, kar velja zlasti za drastičen upad pri uporabi odobritev plačil;
Kulutra in izobraževanje
135. pozdravlja dosedanje ukrepe Komisije, da bi odpravili pomanjkljivosti programskega načrta in poslovanja, ki so uničile prvo generacijo programov Socrates in mladinskih programov; pozdravlja izboljšano arhitekturo in postopke upravljanja v nedavno sprejetih predlogih za naslednjo generacijo mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja;
136. ugotavlja, da se Komisija sooča s težavno nalogo, ko skuša uskladiti zahteve za to, da bi bila upravna bremena prosilcev za štipendijo programov te vrste kolikor je mogoče lahka, z nekaterimi obveznostmi, ki vključujejo pravila za izvajanje finančne uredbe, da bi zagotovili dobro finančno poslovanje;
137. poudarja svoje prepričanje, da bi morala biti sorazmernost vodilno načelo upravnih in računovodskih zahtev naslednje generacije mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja; poudarja prednosti ciljnih odstopanj od pravil za izvajanje finančne uredbe, ki dovoljujejo:
· pogostejšo dodelitev pavšalne pomoči z dovoljevanjem enostavnejših prijavnih obrazcev in pogodb,
· večjo podporo sofinanciranja s prispevki v blagu in manj zahtevne računovodske obveznosti upravičencev v takšnih primerih,
· enostavnejšo dokumentacijo finančnih in operacijskih zmogljivosti upravičencev;
138. poudarja pomembnost pravočasne objave vmesnih in naknadnih ocenjevalnih poročil o prihodnosti mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja.
Območje svobode, varnosti in pravice
139. Pozdravlja dejstvo, da je prišlo do napredka pri izvajanju proračuna na področju svobode, varnosti in pravic (proračunska postavka B5-8) v primerjavi s proračunskim letom 2002; ugotavlja, da je stopnja izvajanja, zlasti plačil, ena najnižjih v Komisiji (68 % leta 2003, 79 % za celotno notranjo politiko), stopnja izvajanja obveznosti pa je dosegla povprečje notranje politike; poziva Generalni direktorat za pravice, svobodo in varnost, naj v prihajajočih proračunskih letih še naprej izboljšuje izvajanje proračuna;
140 .upošteva pripombe Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2003 glede notranjega okoljskega nadzora Komisije, ki temeljijo na analizi štirih od štirinajstih Generalnih direktoratov, ki izvajajo notranjo politiko, vključno s takrat tako imenovanim Generalnegim direktoratom za pravosodje in notranje zadeve; poziva Generalni direktorat za pravice, svobodo in varnost, naj upošteva priporočila Računskega sodišča;
141. Z zaskrbljenostjo in obžalovanjem opozarja na pripombe Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2003 glede izvajanja Sklada za begunce; glede na prestrukturiranje programov izdatkov na tem področju politike v okviru novega finančnega načrta, ki bo uvedel bolj deljeno upravljanje, poziva Komisijo, naj na državni in evropski ravni zagotovi zadosten okoljski nadzor;
142. Izraža zaskrbljenost, ker Komisija še ni podala svojega mnenja o osnutku Finančne uredbe Eurojusta, kot zahteva sklep Eurojusta, čeprav ga je ta Komisiji poslal novembra 2003.
Enake možnosti
143. se strinja s političnimi nalogami Komisije za proračun 2003, saj sta bili širitev in priprava njene izvedbe absolutni prednostni nalogi EU; opozarja na pomen, ki ga v luči ciljev lizbonskega in barcelonskega vrha na eni strani pripisuje potrebi po povečanju deleža žensk na trgu delovne sile razširjene EU s posebnim ciljem okrepiti družbeno-gospodarski položaj žensk v novih državah, in na drugi strani opredelitvi ustreznih finančnih sredstev pri načrtovanju proračuna;
144. opozarja, da je v skladu s členom 3(2) Pogodbe ES spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljno načelo EU in horizontalni cilj vseh ukrepov in politik Skupnosti; ponovno poudarja svojo željo, da se enakost spolov ustrezno upošteva kot stalni prednostni cilj pri proračunskem načrtovanju, skladno z načelom upoštevanja perspektive enakosti spolov pri pripravi proračuna ("gender budgeting");
145. izraža zadovoljstvo nad znatnim napredkom pri izvrševanju proračuna 2003 glede vseh ciljev in programskih opredelitev strukturnih skladov, kar se kaže v deležu izvrševanja plačil (89%), ki je znatno višji od deleža iz leta 2002 (71%); posebno opozarja na popolno pomanjkanje podatkov o akcijah za spodbujanje enakosti spolov, sofinanciranih iz skladov, in Komisijo poziva, naj v tej zvezi kar najhitreje ustrezno ukrepa;
146. izhaja iz načela, da se proračunska sredstva med ženske in moške porazdelijo različno zaradi še vedno obstoječih razlik po spolih; opozarja, da proračunski podatki za leto 2003 ne prinašajo podatkov o obsegu in učinkih sredstev, namenjenih za akcije s področja spodbujanja enakosti spolov v smislu perspektive integracije načela enakosti spolov ("gender mainstreaming") in od Komisije zahteva, da Parlamentu nemudoma predloži ustrezne podatke.
Zunanje politike
Reform of the external aid management system
147. gotavlja, da je Komisija polagala veliko upanja v reformo, ko je bila sprožena leta 2000, in da jo je razglasila za uspešno; je seznanjen in podpira sklepe Sveta z dne 22-23. novembra 2004, v katerih Svet hvali Komisijo za doseženi napredek pri izboljšanju upravljanja in hitrega izplačevanja pomoči Skupnosti ter spodbuja Komisijo k nadaljevanju prizadevanj, usmerjenih v izboljšanje kakovosti in učinkovitosti izvajanja; ugotavlja, ob izkazovanju popolne podpore decentralizaciji, da morajo biti znatni stroški, ki jih povzroča decentralizacija, opravičeni z otipljivimi rezultati; zato pozdravlja prihodnjo oceno Računskega sodišča o delovanju decentralizacije v okviru delegacij, kot je navedeno v delovnem programu 2004 Računskega sodišča in kot je pozival Odbor za zunanje zadeve v svojem mnenju o razrešnici 2002; upa, da bo poročilo vključevalo vsaj analizo stroškov in koristi decentralizacije;
148. čeprav poročilo o dejavnostih 2003 generalnega direktorata Relex omenja potrebo po nadaljnji oceni decentralizacije, se zdi, da bi bile predmet te ocene le potrebe po osebju; opozarja zlasti na poziv Sveta Komisiji, naj izvede kakovostno oceno zunanje pomoči ES, ločeno od letnega poročila, ter da jo predstavi pred julijem 2005 ;
149. opozarja na dejstvo, da še vedno ni ustreznih sistemov upravljanja informacij, kot tudi sistema nadzora dela delegacij v zvezi z oceno finančnih tveganj; ta položaj je sam generalni direktorat Relex priznal v svojem Letnem poročilu o dejavnostih za leto 2003 in ga pripisuje pomanjkanju človeških virov; čeprav je treba pozdraviti iskrenost Komisije in njene predloge, usmerjene v izboljšanje položaja, ugotavlja, da je potrebno te predloge izvesti čim prej in poziva Komisijo, da pred julijem 2005 predstavi vmesno poročilo o doseženem napredku;
150. je zaskrbljen, da je Računsko sodišče pri reviziji izvajalskih organizacij na ravni projektov odkrilo veliko nepravilnih transakcij (odstavka 7.38 in 7.39 letnega poročila); ugotavlja, da Komisija v svojem odgovoru soglaša z Računskim sodiščem, da je opazovanje razpisnih postopkov in postopkov javnih naročil s strani enot projektnega upravljanja in nevladnih organizacij še vedno pomembno področje; pričakuje, da bodo člani Komisije z odgovornostjo za zunanjo pomoč do 1. septembra 2005 predložili akcijski načrt, da bi obvladali te težave;
151. opozarja na dejstvo, da lahko večja doslednost različnih politik Evropske unije poveča učinkovitost porabe Skupnosti;
Letno poročilo Računskega sodišča
152. v zvezi z letnim poročilom Računskega sodišča na splošno meni, da bi bilo koristno, če bi Računsko sodišče pripravilo jasnejši oris dejanske škode, ki so jo povzročile morebitne ugotovljene nepravilnosti
153. priznava potrebo po vzpostavitvi ravnotežja med zahtevami na področju postopkov in poročanja za NVO na eni strani ter dejansko možnostjo za slednje, da redno izpolnjujejo te zahteve; pozdravil bi razmišljanje Sodišča o tem, kako najbolje uskladiti te interese;
154. sprašuje, če je Komisija skušala primerjati učinkovitost pomoči raznih mednarodnih donatorjev; če tega še ni storila, predlaga, da čim prej opravi to nalogo;
Solidarnostni sklad za latinsko Ameriko
155. opozarja, da je Parlament ob različnih priložnostih podprl zamisel o ustanovitvi Solidarnostnega sklada za Latinsko Ameriko; ugotavlja, čeprav obstaja občutna podpora v korist takšnega sklada, da bi ga morala spremljati večja socialna prizadevanja s strani političnega in gospodarskega vodstva zadevnih držav; zlasti opozarja na odgovornost, ki jo imajo države s posebno negativnimi rezultati na področju delitve dohodka, da poskušajo popraviti takšen položaj; ugotavlja, da bi Evropska unija morala uresničevati socialne cilje v takšnih državah tako z zagotavljanjen pomoči kot s prepričevanjem zadevnih držav, da si same bolj prizadevajo v tej smeri; meni, da je treba najti zadovoljivo ravnotežje med tema dvema elementoma;
156. pričakuje, da bo Komisija zagotovila (pisno) razlago Parlamentu, vsakokrat ko ne bo izvedla določbe iz proračunske pripombe;
Razvoj
157 . meni, da razvojna politika predstavlja ključni element zunanjepolitičnega delovanja Unije: njen cilj je odpraviti revščino, to pa naj bi dosegli s krepitvijo socialne in zdravstvene infrastrukture ter infrastrukture s področja vzgoje in izobraževanja, z večanjem proizvodnih zmogljivosti revnega prebivalstva in zagotavljanjem podpore zadevnim državam pri njihovem pospeševanju domače rasti in razvoju potencialov; poudarja, naj bi uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja predstavljalo pomemben korak k doseganju tega cilja;1, 559750
158. priznava prizadevanja Komisije pri osredotočanju svojih razvojnih ukrepov na uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, vključno z opredelitvijo desetih ključnih kazalcev; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja v tej smeri in priporoča, naj 35% izdatkov za razvojno sodelovanje Evropske unije posveti uresničitvi razvojnih ciljev novega tisočletja (RCNT);
159. zaveda se težav v zvezi z merjenjem vpliva pomoči Skupnosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v primeru več darovalcev; obžaluje dejstvo, da si Komisija ni prizadevala za vzpostavitev ustreznega mehanizma za merjenje takšnega vpliva in se je tako omejila na merjenje napredka pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v državah v razvoju; obžaluje dejstvo, da so odgovori Komisije na vprašalnik Odbora za razvoj posebej nejasni glede uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja v okviru razvojnih ukrepov Komisije;
160. pozdravlja izboljšave, ki jih je Komisija uvedla v svojem sistemu poročanja in priznava kakovostno izboljšanje letnega poročila za leto 2004 o razvojni politiki in zunanji pomoči ES ( KOM(2004)0536 in SEC(2004)1027 );
161. sklene uvesti letno plenarno razpravo o letnem poročilu Komisije o razvojni politiki in zunanji pomoči ES;
162. pozdravlja dejstvo, da se je delež porabe za socialne infrastrukture in storitve uradne razvojne pomoči, financirane v okviru splošnega proračuna ter ERS, ki je leta 2003 znašal skupno 8 269 milijonov evrov, povečal od 31,4% leta 2002 na 34,7% leta 2003;
163. obžaluje kot nesprejemljivo dejstvo, da je bilo samo 198 milijonov evrov (2,4%) namenjenih osnovnemu izobraževanju in 310 milijonov (3,8%) osnovnemu zdravstvu; poziva Komisijo, da poveča finančna sredstva za te sektorje in zahteva, da se v državah v razvoju 20% izdatkov za razvojno sodelovanje Evropske unije nameni za osnovno izobraževanje in zdravstvo;
164. pozdravlja vlogo Komisije v razpravi o usklajevanju darovalcev in harmonizaciji postopkov; obžaluje pomanjkanje napredka na mednarodni ravni in odpor držav članic; poziva Komisijo, da poveča prizadevanja za preprečevanje podvajanja razvojnih ukrepov in za napredek v smeri komplementarnosti;
165. meni, da je bila podpora Komisije pri pripravi novih držav članic na sodelovanje v razvojni politiki EU nezadostna; poziva Komisijo, da podpre nove države članice in države kandidatke pri oblikovanju njihove razvojne politike ter postopku osveščanja v zvezi z razvojnimi vprašanji;
Predpristopna pomoč
Program PHARE
166 . izraža pohvalo Komisiji za njeno požrtvovalno pomoč pri programu PHARE, ker je pripravila države kandidatke na upravljanje s strukturnimi skladi;
167. izraža zaskrbljenost, ker Komisija ni zagotovila, da bi bil pred pristopom dokončan postopek akreditacije za številne agencije, ki izvajajo programe PHARE in ISPA v novih državah članicah, vendar poziva Komisijo, naj si prizadeva zagotoviti, da ne bo ponovila iste napake v primeru Romunije, Bolgarije in bodočih držav pristopnic;
168. vendar pa ugotavlja, da je vrednost programa PHARE, v smislu "učiti se z delom" omejena, saj so upravljani programi občutno drugačni kot programi ERDF (Evropski sklad za regionalni razvoj) in ESF (Evropski socialni sklad), za katere bi se morali pripravljati, ter vsekakor ostaja velika potreba po večji pomoči pri vzpostavljanju institucij za upravljanje strukturnih skladov po pristopu; izraža zaskrbljenost glede sposobnosti držav kandidatk, da bi po pristopu lahko sprejele sredstva strukturnih skladov;
169. vendar pa načeloma pozdravlja predlog novega enotnega instrumenta za pripravo na upravljanje strukturnih skladov, pod pogojem, da njegova sestava ni preveč zapletena; poudarja potrebo po primernem nadzornem okviru, vendar poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo novi instrument čimbolj preprost, da bi na ta način izvajanje ne bilo ovirano;
SAPARD
170. zaključuje z dejstvom, da so bila prizadevanja in cilji programa SEPARD, prvega popolnoma decentraliziranega instrumenta predpristopne pomoči, odlični, čeprav niso bili v celoti doseženi; ugotavlja koristi programa SAPARD, ki ni samo pospeševal gospodarskega razvoja v državah kandidatkah, ampak je tudi spodbudil ljudi, da mislijo na nov razumnejši način, s poudarkom na projektu; ugotavlja, da je program prinesel koristi v smislu "učiti se z delom", s tem je oskrbel državne upravne organe v državah pristopnicah z neposrednimi izkušnjami glede upravljanja skladov Skupnosti; meni, da bodo vse izkušnje, pridobljene s tem programom vsekakor dodana vrednost pri izvajanju bodočih programov Skupnosti; naproša Komisijo, da izboljša predhodno analizo potreb, da bi tako še bolj povečala dodano vrednost;
171. priznava, da sistem decentraliziranega upravljanja, uporabljen pri izvajanju programa na splošno deluje dobro, vendar poziva Komisijo, naj ga še dodatno izboljša iz izkušenj, pridobljenih ob reševanju problemov, in zagotovi več podpore državam pristopnicam ob pojavu problemov ter večjega nadzora programa samega;
172. opozarja, da med drugim, zapleteni postopki in pravne negotovosti vodijo k občutni nezadostni porabi skladov; razočaran je, da je bila po petih letih izvajanja, glede na podatke z dne 15. decembra 2004, izplačana samo polovica sredstev končnim porabnikom; vsekakor pa izraža zadovoljstvo, da sredstva programa SAPARD ne bodo izgubljena zaradi zamud; vendar opozarja Komisijo, da želeno pospeševanje izplačil ne sme pod nobenim pogojem izločiti nadzora in kontrole programa;
173. ugotavlja, da je bila večina sredstev programa SAPARD namenjena projektom, ki so povečali proizvodnjo in zahteva, naj se v okviru novih programov nameni večji poudarek kakovosti okoljskim in zdravstvenim standardom;
174. priznava, da je bilo izplačevanje sredstev bolje upravljano kot pri programu PHARE, but vendar zateva še dodatna izboljšanja, da bi se na ta način zmanjšale izgube denarja Evropske unije;
175. izreka pohvalo Komisiji za prizadevanja, ki jih je vlagala prek posebne finančne pomoči v okviru predpristopne strategije za Malto in Ciper, s čimer je tema dvema državama pomagala pri pripravah na članstvo; vendar obžaluje, da sta bila Malta in Ciper izključena iz glavnih predpristopnih instrumentov, PHARE, SAPARD in ISPA, in so bile zato njune možnosti za pripravo na upravljanje sredstev Skupnosti, bolj omejene;
PRILOGA 1
RAČUNSKO SODIŠČE
MNENJE ŠT. 2/2004
Računskega sodišča Evropskih skupnosti o modelu ‘enotne revizije’ (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti)
(2004/C 107/01)
RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter še posebno drugega pododstavka člena 248(4) te pogodbe,
ob upoštevanju dejstva, da odstavek 48 sklepa Evropskega parlamenta o razrešnici glede izvajanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2000 z dne 10. aprila 2002 (Komisija) zahteva, da Sodišče priskrbi mnenje o izvedljivosti uvedbe modela enotne revizije glede proračuna Evropske unije, v katerem bo vsaka raven kontrole temeljila na predhodni, z namenom, da bi se zmanjšalo breme revizorjev in izboljšala kakovost revizijskih dejavnosti, vendar da se ne bi zmanjšala neodvisnost pristojnih revizijskih organov,
ker je isti sklep od Komisije zahteval, da pripravi poročilo na isto temo, vendar le-ta doslej tega še ni storila;
ker je mnenje Sodišča mišljeno kot prispevek k presoji institucij Skupnosti, vendar vnaprej ne preprečuje pravice Sodišča, da posreduje še dodatna mnenja v skladu s členom 248(4) Pogodbe;
ker člen 274 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnost nalaga Komisiji odgovornost za izvajanja proračuna, ob upoštevanju načel dobrega finančnega poslovanja, in naproša države članice, da sodelujejo s Komisijo, da bi tako zagotovili uporabo sredstev v skladu s temi načeli;
ker je odgovornost Komisije za izvajanje proračuna odvisno od različnih metod, ki jih ureja člen 53 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti
1 UL L 248, 16.09.2002. 1
ker ne obstaja ena sama priznana opredelitev ‘enotne revizije’;
ker obstaja potreba po učinkoviti in uspešni notranji kontroli proračuna Evropske unije;
ker je bil storjen občuten napredek pri izboljšanju sistemov notranje kontrole, vendar se lahko še bolj izboljša njihovo obliko z opredelitvijo jasnih in doslednih ciljev, s čimer bi zagotovili uspešno usklajevanje, zagotavljanje podatkov glede stroškov in koristi ter dosledno uporabo pravil;
ker bi morali sistemi notranje kontrole, ki krije dohodke in odhodke Evropske unije, predvideti zanesljivo jamstvo, da so dohodki pridobljeni in odhodki prejeti v skladu z veljavnimi zakonskimi določbami ter upravljani po načelu stroškovne učinkovitosti;
ker je Evropsko računsko sodišče zunanji revizor Evropske unije in zaradi tega ni sestavni del notranjega nadzora;
ker mednarodni revizijski standardi, ki sta jih določila predvsem Mednarodno združenje računovodji (IFAC) in Mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI), določajo okvir za odnose med zunanjo revizijo in notranjo kontrolo, kakor tudi za uporabo opravljenega dela drugih revizorjev;
glede na pripombe in zaključke pripravljalnih del, ki podpirajo mnenje, predstavljeno v priloženem dokumentu 'Informacije, ki podpirajo Mnenje št. 2/2004 o modelu "enotne revizije" (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti)',
JE SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:
I. Za zagotavljanje učinkovite in uspešne notranje kontrole sredstev Evropske unije, bi moral biti okvir notranje kontrole Skupnosti razvit skupaj s skupnimi načeli in standardi, ki bi se lahko uporabljali kot temelj za razvijanje novega ali že obstoječih sistemov kontrole na vseh ravneh uprave.
II. Kontrole bi se morale navezovati na skupne standarde in biti usklajene, da bi se izognili nepotrebnim podvajanjem. Celotni stroški kontrol morajo biti sorazmerni z vsemi koristmi, ki jih prinašajo tako v denarnem kot tudi političnem smislu.
III. Kontrole bi morale biti uporabljene, dokumentirane in vključene v poročila na odprt in pregleden način tako, da bi rezultate uporabljali vsi udeleženci sistema in bi se nanje lahko zanesli. "Lastnik" kontrol mora biti Evropska unija, ne pa posamezna kontrolna organizacija.
IV. Da bi bile kontrole učinkovite in uspešne, bi morala biti zakonodaja, na kateri temelji politika in uporabljeni postopki, jasna in nedvoumna ter brez nepotrebne zapletenosti.
V. Sistemi notranje kontrole bi morali temeljiti na verigi kontrolnih postopkov, ki bi imeli za vsako raven specifično določene cilje, ki bi upoštevali delo drugih. Izjavam o izdatkih ali stroških preko določenega praga bi morali priložiti potrdilo in poročilo o neodvisni reviziji, ki bi temeljila na skupnih pravilih glede pristopa in vsebine.
VI. Komisija bi morala opredeliti najmanjše število zahtev za sistem notranje kontrole, ob upoštevanju posebnih značilnosti različnih proračunskih področji. Sisteme, uporabljene na različnih področjih mora spremljati usklajeno obveščanje, da bi se tako uporabniki zavedali ciljev in posledic morebitne kontrole.
VII. Sistemi notranje kontrole bi morali vključevati mehanizme, ki bi zagotovili, da se šibkosti v sistemih samih, kakor tudi napake in nepravilnosti pri transakcijah identificirajo in popravijo ter, da se po potrebi izvršijo izterjatve.
VIII. Sistemi notranje kontrole zahtevajo primerno ravnovesje med stroški kontrol določenega proračunskega področja ter koristmi, ki jih kontrole prinesejo v obliki omejevanja tveganj izgub in nepravilnosti na sprejemljivi stopnji.
IX. Komisija je ob sodelovanju z državami članicami odgovorna za spodbujanje izboljšav v sistemih notranje kontrole. Svet in Parlament sta odgovorna za odobritev bilance stroškov in koristi za različna proračunska področja.
X. Jasno opredeljeni standardi in cilji sistemov notranje kontrole bodo omogočili Sodišču, da bo razpolagalo z objektivnimi temelji, s katerimi bo ocenjevalo zasnovo in delovanje v okviru svojih revizij.
XI. Veliko število predlaganih načel in standardov se že popolnoma ali deloma upošteva pri sedanjih sistemih medtem, ko je treba razviti in vpeljati nove. Potrebne bodo spremembe v zakonodaji in delovni praksi, kar bo zahtevalo veliko mero zavezanosti tako evropskih institucij kot držav članic.
To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luksemburgu na svojem zasedanju dne 18. marca 2004.
Za Računsko sodišče
Juan Manuel FABRA VALLÉS
predsednik
22.2.2005
MNENJE ODBORA ZA ZUNANJE ZADEVE
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( KOM(2004)1181 – C6-0012/2005 – 2004/2040(DEC) )
( KOM(2004)1182 – C6-0013/2005 – 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavec mnenja: Armin Laschet
POBUDE
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Pod novo postavko Zunanje politike
Nova podpostavka Reforma sistema upravljanja zunanje pomoči
96a (novo) ugotavlja, da je Komisija polagala veliko upanja v reformo, ko je bila sprožena leta 2000, in da jo je razglasila za uspešno; je seznanjen in podpira sklepe Sveta z dne 22-23. novembra 2004, v katerih Svet hvali Komisijo za doseženi napredek pri izboljšanju upravljanja in hitrega izplačevanja pomoči Skupnosti ter spodbuja Komisijo k nadaljevanju prizadevanj, usmerjenih v izboljšanje kakovosti in učinkovitosti izvajanja; ugotavlja, ob izkazovanju popolne podpore decentralizaciji, da morajo biti znatni stroški, ki jih povzroča decentralizacija, opravičeni z otipljivimi rezultati; zato pozdravlja prihodnjo oceno Računskega sodišča o delovanju decentralizacije v okviru delegacij, kot je navedeno v delovnem programu 2004 Računskega sodišča in kot je pozival Odbor za zunanje zadeve v svojem mnenju o razrešnici 2002; upa, da bo poročilo vključevalo vsaj analizo stroškov in koristi decentralizacije;
96b (novo) čeprav poročilo o dejavnostih 2003 generalnega direktorata Relex omenja potrebo po nadaljnji oceni decentralizacije, se zdi, da bi bile predmet te ocene le potrebe po osebju; opozarja zlasti na poziv Sveta Komisiji, naj izvede kakovostno oceno zunanje pomoči ES, ločeno od letnega poročila, ter da jo predstavi pred julijem 2005;
96c (novo) opozarja na dejstvo, da še vedno ni ustreznih sistemov upravljanja informacij, kot tudi sistema nadzora dela delegacij v zvezi z oceno finančnih tveganj; ta položaj je sam generalni direktorat Relex priznal v svojem Letnem poročilu o dejavnostih za leto 2003 in ga pripisuje pomanjkanju človeških virov; čeprav je treba pozdraviti iskrenost Komisije in njene predloge, usmerjene v izboljšanje položaja, ugotavlja, da je potrebno te predloge izvesti čim prej in poziva Komisijo, da pred julijem 2005 predstavi vmesno poročilo o doseženem napredku;
96d (novo) opozarja na dejstvo, da lahko večja doslednost različnih politik Evropske unije poveča učinkovitost porabe Skupnosti;
Nova podpostavka Letno poročilo Računskega sodišča
96e (novo) v zvezi z letnim poročilom Računskega sodišča na splošno meni, da bi bilo koristno, če bi Računsko sodišče pripravilo jasnejši oris dejanske škode, ki so jo povzročile morebitne ugotovljene nepravilnosti;
96f (novo) priznava potrebo po vzpostavitvi ravnotežja med zahtevami na področju postopkov in poročanja za NVO na eni strani ter dejansko možnostjo za slednje, da redno izpolnjujejo te zahteve; pozdravil bi razmišljanje Sodišča o tem, kako najbolje uskladiti te interese;
96g (novo) sprašuje, če je Komisija skušala primerjati učinkovitost pomoči raznih mednarodnih donatorjev; če tega še ni storila, predlaga, da čim prej opravi to nalogo;
Nova podpostavka Solidarnostni sklad za Latinsko Ameriko
96h (novo) opozarja, da je Parlament ob različnih priložnostih podprl zamisel o ustanovitvi Solidarnostnega sklada za Latinsko Ameriko; ugotavlja, čeprav obstaja občutna podpora v korist takšnega sklada, da bi ga morala spremljati večja socialna prizadevanja s strani političnega in gospodarskega vodstva zadevnih držav; zlasti opozarja na odgovornost, ki jo imajo države s posebno negativnimi rezultati na področju delitve dohodka, da poskušajo popraviti takšen položaj; ugotavlja, da bi Evropska unija morala uresničevati socialne cilje v takšnih državah tako z zagotavljanjen pomoči kot s prepričevanjem zadevnih držav, da si same bolj prizadevajo v tej smeri; meni, da je treba najti zadovoljivo ravnotežje med tema dvema elementoma;
96i (novo) pričakuje, da bo Komisija zagotovila (pisno) razlago Parlamentu, vsakokrat ko ne bo izvedla določbe iz proračunske pripombe;
Pod podpostavko Predpristopna pomoč
96j(novo) izraža zaskrbljenost, ker Komisija ni zagotovila, da bi bil pred pristopom dokončan postopek akreditacije za številne agencije, ki izvajajo programe PHARE in ISPA v novih državah članicah, vendar poziva Komisijo, naj si prizadeva zagotoviti, da ne bo ponovila iste napake v primeru Romunije, Bolgarije in bodočih držav pristopnic;
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
Številka postopka
2004/2040 (DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
AFET
26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) osnutka
Datum imenovanja
Armin Laschet 20.10.2004
Obravnava v odboru
2.2.2005
21.2.2005
Datum sprejetja pobud
21.2.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
39
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Anna Elzbieta Fotyga, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jelko Kacin, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Armin Laschet, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Cem Özdemir, Alojz Peterle, João de Deus Pinheiro, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Libor Roucek, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Charles Tannock, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Árpád Duka-Zólyomi, Pasqualina Napoletano, Doris Pack, Anders Samuelsen
Namestniki (člen 178(2))navzoči pri končnem glasovanju
10.3.2005
MNENJE ODBORA ZA RAZVOJ
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja:
Danutė Budreikaitė
POBUDE
Odbor za razvoj poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da razvojna politika predstavlja ključni element zunanjepolitičnega delovanja Unije: njen cilj je odpraviti revščino, to pa naj bi dosegli s krepitvijo socialne in zdravstvene infrastrukture ter infrastrukture s področja vzgoje in izobraževanja, z večanjem proizvodnih zmogljivosti revnega prebivalstva in zagotavljanjem podpore zadevnim državam pri njihovem pospeševanju domače rasti in razvoju potencialov; poudarja, naj bi uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja predstavljalo pomemben korak k doseganju tega cilja;
2. priznava prizadevanja Komisije pri osredotočanju svojih razvojnih ukrepov na uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, vključno z opredelitvijo desetih ključnih kazalcev; poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja v tej smeri in priporoča, naj 35% izdatkov za razvojno sodelovanje Evropske unije posveti uresničitvi razvojnih ciljev novega tisočletja (RCNT);
3. zaveda se težav v zvezi z merjenjem vpliva pomoči Skupnosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v primeru več darovalcev; obžaluje dejstvo, da si Komisija ni prizadevala za vzpostavitev ustreznega mehanizma za merjenje takšnega vpliva in se je tako omejila na merjenje napredka pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v državah v razvoju; obžaluje dejstvo, da so odgovori Komisije na vprašalnik Odbora za razvoj posebej nejasni glede uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja v okviru razvojnih ukrepov Komisije;
4. pozdravlja izboljšave, ki jih je Komisija uvedla v svojem sistemu poročanja in priznava kakovostno izboljšanje letnega poročila za leto 2004 o razvojni politiki in zunanji pomoči ES ( KOM(2004)0536 in SEC(2004)1027 );
5. sklene uvesti letno plenarno razpravo o letnem poročilu Komisije o razvojni politiki in zunanji pomoči ES;
6. pozdravlja dejstvo, da se je delež porabe za socialne infrastrukture in storitve uradne razvojne pomoči, financirane v okviru splošnega proračuna ter ERS, ki je leta 2003 znašal skupno 8 269 milijonov evrov, povečal od 31,4% leta 2002 na 34,7% leta 2003;
7. obžaluje kot nesprejemljivo dejstvo, da je bilo samo 198 milijonov evrov (2,4%) namenjenih osnovnemu izobraževanju in 310 milijonov (3,8%) osnovnemu zdravstvu; poziva Komisijo, da poveča finančna sredstva za te sektorje in zahteva, da se v državah v razvoju 20% izdatkov za razvojno sodelovanje Evropske unije nameni za osnovno izobraževanje in zdravstvo;
8. pozdravlja vlogo Komisije v razpravi o usklajevanju darovalcev in harmonizaciji postopkov; obžaluje pomanjkanje napredka na mednarodni ravni in odpor držav članic; poziva Komisijo, da poveča prizadevanja za preprečevanje podvajanja razvojnih ukrepov in za napredek v smeri komplementarnosti;
9. meni, da je bila podpora Komisije pri pripravi novih držav članic na sodelovanje v razvojni politiki EU nezadostna; poziva Komisijo, da podpre nove države članice in države kandidatke pri oblikovanju njihove razvojne politike ter postopku osveščanja v zvezi z razvojnimi vprašanji.
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
Referenčni dokumenti
SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) ( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
DEVE 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Danutė Budreikaitė 6.10.2004
Obravnava v odboru
20.1.2005
10.3.2005
Datum sprejetja predlogov sprememb
10.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
18
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Danutė Budreikaitė, Jana Hybášková, Filip Andrzej Kaczmarek, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Sérgio Ribeiro, Feleknas Uca, Margrietus van den Berg and Anna Záborská.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
John Bowis, Manolis Mavrommatis, Karin Scheele, Britta Thomsen and Gabriele Zimmer.
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Richard James Ashworth, Bernd Posselt and Carl Schlyter.
8.2.2005
OMNENJE ODBORA ZA OKOLJE, JAVNO ZDRAVJE IN VARNO HRANO
za Odbor za proračunski nadzorl
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Jutta D. Haug
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da so splošne stopnje izvajanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;
2. pozdravlja ukrepe, s katerimi si prizadeva za izboljšanje ciklusa izvajanja večletnih programov; poziva Komisijo, naj se bolje osredotoči na javne razpise in naj zagotovi večjo pomoč kandidatom, da bi preprečila predložitev številnih vlog za projekte, ki so očitno neupravičeni do financiranja;
3. poudarja, da spoštovanje upravnih in finančnih določb Finančne uredbe ne sme voditi do nepotrebnih zamud pri dodeljevanju sredstev ali izbiranju projektov za financiranje;
4. na podlagi razpoložljivih podatkov meni, da se Komisiji lahko podeli razrešnica na področjih okolja, javnega zdravja in varne hrane.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Mnenje obravnava izvrševanje proračuna na področju okolja, javnega zdravja in politike varne hrane za proračunsko leto 2003.
OKOLJE
Stopnje izvajanja prevzetih obveznosti za proračunske postavke na področju okolja (notranje politike - naslov B4-3) segajo od 72% do 100% (povprečna stopnja izvajanja je 89%). To število vključuje tudi proračunski postavki, ki sploh nista bili izvršeni, namreč B4-301 (Kyoto-Evropa) in B4-303 (zaščita gozdov). V prvem primeru so bili izvedbeni problemi predvideni že pred končnim sprejetjem proračunske postavke. V drugem primeru je bila pravna podlaga sprejeta šele sredi novembra 2003, tako da v letu 2003 za to postavko niso bile prevzete obveznosti. Zato so bila sredstva prenešena v leto 2004.
Raven prevzetih obveznosti za program LIFE (LIFE Narava, LIFE Okolje in LIFE Tretje države) je bila dobra, v vseh treh primerih višja od 92%. Raven plačil je kot navadno nekoliko zaostajala in nihala med 71 in 99 odstotkov.
Prevzem obveznosti v proračunski postavki za trajnostni razvoj naselij (B4-305) je bil zaradi nizke kakovosti predstavljenih projektov nižji od povprečja (72%). Tudi stopnja izvajanja proračunskih postavk GD za okolje iz naslova "zakonodaja, ukrepi, ki povečujejo osveščenost in drugi splošni ukrepi" (B4-304, B4-304A) je padla krepko pod povprečje (76,5% in 78,9%). V skladu z GD za okolje je bil glavni razlog za nizke stopnje začetek veljavnosti nove Finančne uredbe, kot tudi splošna zamuda pri prevzemanju obveznosti in posledično pri izvrševanju plačil.
JAVNO ZDRAVJE
Leto 2003 je bilo prvo leto novega večletnega programa za javno zdravje (2003-2008). Novi program je povzročil zelo veliko zanimanje, tako da je razpis za zbiranje predlogov vodil do prošenj za financiranje v višini 10-kratnega zneska razpoložljivih proračunskih sredstev. Za ocenjevanje in izbiranje predlogov je bilo porabljenega veliko časa, kar je povzročilo odlog pri izvrševanju proračuna. Prevzete obveznosti iz naslova izdatkov za poslovanje so narasle na 94,5%, medtem ko so tiste iz naslova upravnih izdatkov ostale na ravni, nižji od 65%.
Vendar je GD za zdravje in varstvo potrošnikov sprejel ukrepe za izboljšanje programiranja, razpisov za predloge in poročanja o finančnem poslovodenju. Te pobude bi morale pospešiti celoten ciklus izvajanja.
Generalni direktorat SANCO je bil skupaj z generalnim direktoratom AGRO pristojen za izvajanje postavke B1-175, Sklad Skupnosti za raziskave in obveščanje (tobak). Generalni direktorat SANCO je dosegel zadovoljivo 81,8% stopnjo izvajanja proračuna 10 milijonov EUR. Kampanja osveščanja širom EU proti kajenju "Reci ne" je bila financirana iz tobačnega sklada.
POTROŠNIŠKA POLITIKA
Od julija 2004 potrošniška politika ni več eno od področij pristojnosti Odbora za okolje. Vendar je bil odbor leta 2003 še vedno pristojen zanjo. Na področju potrošniške politike so bile prevzete obveznosti za več kot 99% razpoložljivih proračunskih sredstev za izdatke za poslovanje. Stopnja prevzetih obveznosti za upravne izdatke je dosegla skoraj enako raven (95,8%). Plačila so zaostajala, vendar so tudi dosegla zadovoljivo raven (81,3% za izdatke za poslovanje).
PRILOGA
IZVRŠEVANJE PRORAČUNA ZA LETO 2003
(v milijonih EUR)
Proračunska postavka
Naziv
Skupne odobritve za prevzem obveznosti (prvotni proračun 2003, dopolnitve in spremembe proračuna in prerazporeditve, dodatna sredstva, vklj. s prenosom sredstev iz 2002, ponovna uporaba prihodkov itd.)
Prevzete obveznosti
%
Skupne odobritve za plačila
(prvotni proračun 2003, dopolnitve in spremembe proračuna in prerazporeditve, dodatna sredstva, vklj. s prenosi sredstev iz 2002, ponovna uporaba prihodkov itd.)
Prevzete obveznosti
%
B1-175
Sklad Skupnosti za raziskave in obveščanje (GD SANCO)
10.0
8.18
81.8
18.6
7.3
39.1
B3-43
JAVNO ZDRAVJE
B3-4308
Javno zdravje (2003 -2008)
53.7
50.7
94.5
46.7
31.3
67.0
B3-4308A
Javno zdravje (2001-2006)- Odhodki za upravno poslovodenje
3.1
2.0
64.6
3.4
1.4
41.3
B4-3
OKOLJE
B4-301
Kyoto-Evropa
4.0
0.0
0.0
3.0
0.0
0.0
B4-303
Varstvo gozdov
13.0
0.0
0.0
7.5
0.0
0.0
B4-304
Zakonodaja, ukrepi, ki povečujejo osveščenost in drugi splošni ukrepi, ki temeljijo na programu dejavnosti Skupnosti na področju okolja
17.127
13.107
76.5
18.177
13.097
72.1
B4-304A
Zakonodaja, ukrepi, ki povečujejo osveščenost in drugi splošni ukrepi, ki temeljijo na programih dejavnosti Skupnosti na področju okolja — Odhodki za upravno poslovodenje
6.563
5.179
78.9
6.108
4.351
71.2
B4-305
Okvir Skupnosti za sodelovanje, namenjeno spodbujanju trajnostnega razvoja naselij
1.736
1.251
72.0
3.617
1.391
38.5
B4-306
Program ukrepov Skupnosti za spodbujanje nevladnih organizacij, ki so aktivne predvsem na področju varstva okolja
4.720
4.719
99.9
4.470
4.272
95.6
B4-307
Sodelovanje Skupnosti na področju onesnaževanja morja
1.045
0.993
95.0
1.045
0.376
36.0
B4-308
Delovni program Skupnosti na področju civilne zaščite
4.9
4.173
85.2
4.973
0.367
7.4
B4-308A
Delovni program Skupnosti na področju civilne zaščite -Odhodki za upravno poslovodenje
0.074
0.060
81.6
0.104
0.004
3.6
B4-3200
LIFE III – Projekti na ozemlju Skupnosti - Del I: Varstvo narave
71.516
70.945
99.2
46.417
39.929
86.0
B4-3200A
LIFE III – Projekti na ozemlju Skupnosti - Del I: Varstvo narave — Odhodki za upravno poslovodenje
3.339
3.184
95.4
3.046
2.163
71.0
B4-3201
LIFE III – Projekti na ozemlju Skupnosti - Del II: Varstvo okolja
72.140
70.738
98.1
47.071
39.245
83.3
B4-3201A
LIFE III – Projekti na ozemlju Skupnosti - Del II: Varstvo okolja — Odhodki za upravno poslovodenje
3.3
3.204
97.1
3.048
3.021
99.1
B5-1
POTROŠNIŠKA POLITIKA IN PROMOCIJA ZDRAVJA POTROŠNIKOV
B5-100
Dejavnosti Skupnosti v korist potrošnikov
22.393
22.261
99.4
19.681
16.006
81.3
B5-100A
Dejavnosti Skupnosti v korist potrošnikov - Odhodki za upravno poslovodenje
0.712
0.683
95.8
0.712
0.426
59.7
B7
OKOLJE - ZUNANJI VIDIKI
B7-810
LIFE (Evropski finančni instrument za okolje) - Dejavnosti zunaj teritorija Skupnosti
6.750
6.567
97.3
5.066
4.602
90.8
B7-810A
LIFE III (Evropski finančni instrument za okolje) - Dejavnosti zunaj ozemlja Skupnosti - Izdatki za upravno poslovodenje
0.461
0.426
92.4
0.389
0.388
99.9
B7-811
Prispevki k mednarodnim okoljskim dejavnostim
6.047
5.935
98.1
6.296
4.346
69.0
B7-811A
Prispevek k mednarodnim okoljskim dejavnostim — Odhodki za upravno poslovodenje
0.049
0.049
100
0.536
0.534
99.6
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
Št. postopka
2004/2040(DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
ENVI
26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Jutta D. Haug 27.7.2004
Obravnava v odboru
18.1.05
Datum sprejetja pobud
3.2.05
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
44
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Adriana Poli Bortone, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Jonas Sjöstedt, Thomas Ulmer, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Christofer Fjellner, Milan Gaľa, Hélène Goudin, Umberto Guidoni, Jutta D. Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Miroslav Mikolášik, Alojz Peterle, Renate Sommer, Andres Tarand
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Ioannis Gklavakis
22.2.2005
MNENJE ODBORA ZA INDUSTRIJO, RAZISKAVE IN ENERGETIKO
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavec mnenja:
Paul Rübig
POBUDE
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. upošteva priporočilo Računskega sodišča za pregled "pravil za določitev finančne udeležbe Skupnosti ob istočasnem zagotavljanju ustreznega nadzora nad izdatki"; pričakuje popolno udeležbo Parlamenta že v začetnih fazah vsakega takega pregleda glede na njegovo vlogo so-zakonodajalca za pravni okvir in pravil udeležbe v okvirnih programih;
2. z zaskrbljenostjo ugotavlja s strani Sodišča opažene zamude Komisije pri sprejemanju vzorčnih pogodb FP6 in finančnih smernic, kakor tudi pri izvajanju standardov notranjega nadzora Komisije in razvijanju skupnega informacijskega sistema, ki do neke mere nadomešča "izboljšave, dosežene z zgodnejšim sprejetjem pravnega okvira in poenostavitvijo pogodbene strukture". pričakuje, da bo Komisija izkoristila dosedanje izkušnje, da bi se v prihodnosti izognila podobnim zamudam;
3. z zaskrbljenostjo ugotavlja zaključek Sodišča, da naknadne finančne revizije ponovno kažejo "znatno povečanje napak, v glavnem zaradi previsokih izjav o izdatkih ..., ki niso bile odkrite pri notranjem nadzoru Komisije"; pričakuje uvedbo revizijskih potrdil z izboljšavami, ki jih je predlagalo Sodišče, kar bo morda pripeljalo do tega, da se bo zmanjšala potreba po obsežnih naknadnih finančnih revizijah;
4. meni, da je nujno, da udeleženci okvirnih programov ne upoštevajo samo formalnih pravil ampak, da Komisija na podlagi ocene kakovosti doseženih znanstvenih rezultatov zagotovi, da udeleženci ustrezno porabijo sredstva;
5. poziva Komisijo, naj upošteva izkušnje, ki izhajajo iz pomanjkanja preglednosti računovodstva v zvez s petim okvirnim programom zaradi številnih stroškovnih kategorij ter zagotovi, da se le-to ne ponovi v poznejših programih;
6. pozdravlja namen Komisije, da v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj uvede jamstveno shemo za boljši vpliv na financiranje posojil za evropske raziskovalne projekte in infrastrukturo, zlasti s strani EIB; spodbuja Komisijo, da v okviru predlagane sheme upošteva posebne potrebe malih in srednje velikih podjetij in preuči možnost razširitve takih shem na projekte EUREKA.
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 Oddelek III - Komisija
Številka postopka
2004/2040 (DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
Št.
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Paul Rübig 9.12.2004
Obravnava v odboru
25.1.2005
21.2.2005
Datum sprejetja pobud
21.2.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
41
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Renato Brunetta, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Giles Chichester, Gianni De Michelis, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, David Hammerstein Mintz, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Herbert Reul, Paul Rübig, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Daniel Caspary, Dorette Corbey, Neena Gill, Norbert Glante, Edit Herczog, Peter Liese, Toine Manders, Lambert van Nistelrooij, Vittorio Prodi, John Purvis, Manuel António dos Santos, Esko Seppänen, Alyn Smith, Hannes Swoboda
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
3.2.2005
MNENJE ODBORA ZA NOTRANJI TRG IN ZAŠČITO POTROŠNIKOV
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici v zvezi z izvrševanjem skupnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III: Komisija
Pripravljavec mnenja: Joachim Wuermeling
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po informacijah GD za notranji trg in storitve zaradi notranjega prestrukturiranja očitno niso bila izkoriščena vsa razpoložljiva sredstva, dodeliti pa ni bilo mogoče celo nekaterih zunanjih študij;
2. je na splošno zadovoljen z visoko stopnjo izčrpanosti sredstev za postavke na področju GD za zdravje in potrošnike, ki za leto 2003 znaša 99,3% razpoložljivih proračunskih sredstev;
3. opozarja, da je 80 % koriščenje sredstev pri proračunskih postavkah za področje GD za davke in carinsko unijo sicer zadovoljivo, vendar pa zagotovo ne odlično.
4. se z zaskrbljenostjo izreka o splošnem trendu, da se na podlagi restriktivnih predpisov nove Finančne uredbe daljša postopek javnega naročanja na področju programov potrošnikov, interes morebitnih predlagateljev pa se bo zaradi birokratskih postopkov močno oslabil;
5. na podlagi predloženih podatkov Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov meni, da Komisija lahko podeli razrešnico v zvezi z izdatki na področju notranjega trga in varstva potrošnikov.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
1. Odbor za proračunski nadzor v tem mnenju obravnava zgolj proračun Evropske komisije za leto 2003, saj so v pristojnosti tega odbora le sredstva te institucije.
2. V pristojnosti tega odbora so trije generalni direktorati, in sicer v celoti generalni direktorat za notranji trg in storitve, MARKT, in do polovice generala direktorata za zdravstvo in varstvo potrošnikov, SANCO, ter za davčno politiko in carinsko unijo, TAXUD.
3. Računsko sodišče mora določiti prednostne naloge in ker ta proračun ni tako obsežen, preverja le obrobna sredstva, s katerimi upravljajo ti generalni direktorati (MARKT, SANCO in TAXUD). Zato je na razpolago zgolj manjše število podatkov.
Sodišče tako ne preverja natančno generalnih direktoratov MARKT in TAXUD. S področja generalnega direktorata SANCO preverja del veterinarskih ukrepov in ukrepov za varstvo rastlin (zaključenih je šest preverjanj in pregledane tri pogodbe), ki seveda ne sodijo v pristojnost odbora IMCO.
4. Podlaga za podelitev razrešnice v Evropskem parlamentu pa so lahko tudi interna poročila o proračunskem nadzoru generalnih direktoratov, četudi ta po naravi niso tako neodvisna kot poročila Računskega sodišča.
Tri notranja poročila o proračunskem nadzoru zadevnih generalnih direktoratov MARKT, SANCO in TAXUD nudijo nekatere statistične podatke za tri zadevna področja Komisije, ki so predstavljeni v seznamu 6.1 - Notranjepolitična področja - (stran 206 nemške verzije poročila
1 UL C 293/01, 30.11.2004, str.206 1 ).
a) Tako se po tem seznamu v GD MARKT za leto 2003 ni ničesar preverjalo, navedlo pa se je še 54 tekočih obveznosti iz leta 2003, ki vplivajo na izdatke. Potrebno je omeniti, da število tekočih pogodb pada (iz 113 na 54 pogodb), kar so službe s posebno situacijo leta 2003 pojasnile kot posledico prestrukturiranja.
b) V generalnem direktoratu SANCO se ni ničesar preverjalo oz. se ni pregledala nobena pogodba – razen zgoraj omenjenega preverjanja veterinarskih ukrepov in ukrepov za varstvo rastlin. V odgovoru njihovega poročevalca na pisno vprašanje GD SANCO v zvezi s pomanjkanjem kadrovskih zmogljivosti pojasnjuje, da so se morala vsa prizadevanja v časovnem okviru poročila osredotočiti na izdatke, povezane z izbruhom slinavke in parkljevke leta 2001. Za naslednja leta je generalni direktorat obljubil ponovno širše preverjanje.
c) V generalnem direktoratu TAXUD so sicer zaključena tri preverjanja in pregledanih 24 nadaljnjih pogodb, od katerih se 2 preverjanji in 23 pregledanih pogodb nanašajo na področje carinske unije. Nadalje je generalni direktorat sporočil, da so razpoložljiva operativna sredstva že skoraj porabljena. Porabljena sredstva se v glavnem nanašajo na zaključena programa CARINA 2002 in FISCALIS 2002 kot tudi na njuna naslednika CARINA 2007 in FISCALIS 2007. Iz odgovorov služb na pisna vprašanja vašega poročevalca je razvidno, da so bila pri zadevnih postavkah sredstva črpana samo med 80 in 90 %, kar je pojasnjeno s proračunskimi postopki.
5. Da bi se bolje in neprekinjeno izvajal proračunski nadzor za odbor relevantnih postavk, poročevalec predlaga, da se v prihodnje glede izvrševanje proračuna redno posvetuje s pristojnimi generalnimi direktorati. Odbor se zaprosi, da s tem v zvezi sprejme odločitev.
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
Št. postopka
2004/2040(DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
IMCO 2.12.2004
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
ne
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Joachim Wuermeling
30.11.2004
Obravnava v odboru
18.1.2005
2.2.2005
Datum sprejetja
2.2.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
31
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mercedes Bresso, Charlotte Cederschiöld, Mia De Vits, Bert Doorn, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Pierre Jonckheer, Alexander Lambsdorff, Lasse Lehtinen, Arlene McCarthy, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Eva-Britt Svensson, József Szájer, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Phillip Whitehead
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Simon Coveney (za Kurt Lechner), José Ribeiro e Castro (za Andreas Schwab), Alexander Stubb (za Joachim Wuermeling), Diana Wallis (za Bill Newton Dunn)
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
15.3.2005
MNENJE ODBORA ZA PROMET IN TURIZEM
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavec mnenja: Georg Jarzembowski
POBUDE
Odbor za promet in turizem poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2003 skupaj 661,8 milijonov EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti prometne politike in 609,3 milijone EUR na razpolago za odobritve plačil; nadalje ugotavlja, da je od tega:
- 610,6 milijonov EUR bilo na razpolago za odobritve za prevzem obveznosti za vseevropska prometna omrežja (TEN-T) in 572 milijonov EUR za odobritve plačil,
- 16,6 milijonov EUR bilo na razpolago za obveznosti in 13,3 milijone EUR za plačila za prometno varnost,
- 15,0 milijonov EUR bilo na razpolago za obveznosti samo za program Marco Polo,
- 8,4 milijone EUR bilo na razpolago za obveznosti in 9,55 milijonov EUR za plačila za trajnostno mobilnost ter,
- 7,4 milijone EUR bilo na razpolago za obveznosti in 6,35 milijonov EUR za plačila za prevozne agencije;
2. pozdravlja povečano stopnjo uporabe tako odobritev za prevzem obveznosti kot odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki sta dosegli skoraj 100%, in pričakuje, da bo rezultat tega določitev sredstev držav članic iz javnega in privatnega sektorja za pospešitev dokončanja teh projektov;
3. izraža zaskrbljenost nad tem, da je vmesna in končna plačila za projekte vseevropskega prometnega omrežja v letu 2003 Komisija pogosto odobrila, ne da bi bili izpolnjeni posebni predpogoji določb finančnega izvajanja in opozarja, da je Računsko sodišče v letnih poročilih za leti 2001 in 2002 na to slabost že opozorilo Komisijo;
4. ugotavlja, da se kljub tej visoki stopnji uporabe odobritev plačil obseg neporavnanih obveznosti ali RAL (reste a liquider) ni zmanjšal in se je za TEN-T med letom 2003 nekoliko povečal na 1,154 milijone EUR;
5. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je za druge proračunske postavke na področju prometa stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti padla iz 93% na 83%; stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti za prometno varnost je bila s 65% razpoložljivih proračunskih sredstev še posebej nizka in stopnja uporabe plačil je bila 72%. opozarja, da so te stopnje za prometno varnost v letu 2002 znašale 99% in 58%; meni, da so te stopnje za ključni cilj, določen v Beli knjigi o prometu, popolnoma nesprejemljive, kar velja zlasti za drastičen upad pri uporabi odobritev plačil;
6. predlaga, da Odbor za proračunski nadzor podeli razrešnico za proračunsko leto 2003 tistim sektorjem, za katere je odgovoren Odbor za promet in turizem.
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 Oddelek III - Komisija
Številka postopka
2004/2040 (DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
TRAN
26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Georg Jarzembowski 18.10.2004
Obravnava v odboru
1.2.2005
14.3.2005
Datum sprejetja pobud
15.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
39
3
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Philip Bradbourn, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Armando Dionisi, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Jeanine Hennis-Plasschaert, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Evelin Lichtenberger, Patrick Louis, Erik Meijer, Michael Henry Nattrass, Robert Navarro, Janusz Onyszkiewicz, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Gilles Savary, Ingo Schmitt, Ulrich Stockmann, Gary Titley, Marta Vincenzi, Corien Wortmann-Kool, Roberts Zīle
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jean Louis Cottigny, Den Dover, Anne Elisabet Jensen, Antonio López-Istúriz White, Helmuth Markov, Francesco Musotto
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
15.3.2005
MNENJE ODBORA ZA REGIONALNI RAZVOJ
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Eluned Morgan
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da mora Računsko sodišče bolj natančno določevati, da bi ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi z odhodki iz naslova strukturnih skladov;
2. obžaluje, da nekatere države članice niso sposobne nadzorovati in upravljati denarja davkoplačevalcev, za katerega so odgovorne in opozarja na hinavščino nekaterih držav članic, ki krivijo Komisijo, da ni nadzorovala porabe denarja, za katerega so odgovorne te države članice;
3. poudarja, da morajo države članice prepričljivo izvajati določbe o strukturnih skladih in da morajo zato vzpostaviti zanesljive revizijske sisteme; poudarja, da Parlament ne bo ravnodušen do držav članic, ki ne bodo pravočasno izvedle teh določb;
4. ugotavlja, da Računsko sodišče ni našlo napak v notranjih kontrolnih mehanizmih Komisije in je ugotovilo izboljšave; obžaluje dejstvo, da je zaradi nezadostnih sredstev le omejeno število sistemov držav članic bilo podvrženo preverjanju na kraju samem;
5. poziva Komisijo, da obvesti Parlament o državah, ki niso hitro izvedle dogovorjenih izboljšav v svojih kontrolnih sistemih in ki še naprej predstavljajo nepopolna poročila v smislu člena 8;
6. spodbuja Komisijo, da začasno ustavi vmesna izplačila državam članicam v primeru resne nepravilnosti ali ob pojavu resnih pomanjkljivosti v kontrolnih sistemih upravljanja držav članic. POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
Številka postopka
2004/2040 (DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
REGI 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
-
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Eluned Morgan 19.12.2004
Obravnava v odboru
31.1.2005
Datum sprejetja pobud
15.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
soglasno
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Adam Jerzy Bielan, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Carlos José Iturgaiz Angulo, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Sérgio Marques, Francesco Musotto, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Margie Sudre, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Ole Christensen, Mojca Drčar Murko, Louis Grech, Eluned Morgan, Mirosław Mariusz Piotrowski, Richard Seeber, László Surján
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
1.2.2005
MNENJE ODBORA ZA KULTURO IN IZOBRAŽEVANJE
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Helga Trüpel
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja dosedanje ukrepe Komisije, da bi odpravili pomanjkljivosti programskega načrta in poslovanja, ki so uničile prvo generacijo programov Socrates in mladinskih programov; pozdravlja izboljšano arhitekturo in postopke upravljanja v nedavno sprejetih predlogih za naslednjo generacijo mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja;
2. ugotavlja, da se Komisija sooča s težavno nalogo, ko skuša uskladiti zahteve za to, da bi bila upravna bremena prosilcev za štipendijo programov te vrste kolikor je mogoče lahka, z nekaterimi obveznostmi, ki vključujejo pravila za izvajanje finančne uredbe, da bi zagotovili dobro finančno poslovanje;
3. poudarja svoje prepričanje, da bi morala biti sorazmernost vodilno načelo upravnih in računovodskih zahtev naslednje generacije mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja; poudarja prednosti ciljnih odstopanj od pravil za izvajanje finančne uredbe, ki dovoljujejo:
· pogostejšo dodelitev pavšalne pomoči z dovoljevanjem enostavnejših prijavnih obrazcev in pogodb,
· večjo podporo sofinanciranja s prispevki v blagu in manj zahtevne računovodske obveznosti upravičencev v takšnih primerih,
· enostavnejšo dokumentacijo finančnih in operacijskih zmogljivosti upravičencev;
4. poudarja pomembnost pravočasne objave vmesnih in naknadnih ocenjevalnih poročil o prihodnosti mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja.
OZADJE
1. Po členu 276 Pogodbe izvrševanje proračuna Skupnosti naknadno odobri Parlament – v skladu s priporočilom Sveta – s postopkom za sprejetje zaključnega računa. Z besedami organa: „Sprejetje zaključnega računa pomoči je uradna izjava Parlamenta, da se strinja z izvrševanjem proračuna s strani Komisije.“ To je politična potrditev upravljanja Komisije s proračunom Unije.“
2. Osnova postopka za sprejetje zaključnega računa je letno poročilo Računskega sodišča, objavljeno novembra v letu, ki sledi proračunskem letu, na katerega se nanaša. Ugotovitve v poročilu Sodišča izhajajo iz revizije prihodkov in odhodkov ter sledijo predložitvi revidiranih poročil vseh evropskih institucij. Vsako poročilo vsebuje izjavo o zanesljivosti poslovnih knjig ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih s splošnim proračunom. Letno poročilo upošteva tudi posebna poročila o nekaterih področjih, ki jih je Sodišče sprejelo po zadnjem postopku za sprejetje zaključnega računa; in kot odgovor na prejšnja poročila pripominja v zvezi z ustreznostjo sprejetih ukrepov.
3. Posebno poročilo št. 2/2002 se je osredotočilo na sistem upravljanja, ki ga izvaja DG EAC za programa „Socrates“ in „Mladi za Evropo“ (1995–1999). Ugotovljene so bile:
· slabosti v programskem načrtu in sistemu upravljanja,
· pomanjkljivosti v izvajanju dejavnosti in projektov obeh programov, vključno z zamudami zaradi zapletenih upravnih in finančnih postopkov,
· neustreznosti v notranjem nadzornem sistemu Komisije,
· pomanjkljivosti v programskem ocenjevanju Komisije.
4. Revizijske ugotovitve Sodišča so bile izrecno podprte v poročilu Parlamenta o sprejetju zaključnega računa splošnega proračuna za finančno leto 2001.
5. V svojem nadaljnjem posebnem poročilu št. 2/2002 je Sodišče sklenilo (odstavki 6.46–6.59, strani 246-250 letnega poročila za leto 2003), da je Komisija obravnavala številne pomanjkljivosti, ki jih je v posebnem poročilu ugotovilo Sodišče. Nadalje ugotavlja, da je imela Komisija na nekaterih področjih, kot sta programski načrt in upravljavska struktura, le omejen manevrski prostor, saj je bila pravna podlaga za sedanjo generacijo programov (2000–2006) sprejeta, preden je Sodišče sestavilo poročilo.
6. Na drugih področjih pa je nadaljnje posebno poročilo odkrilo nenehne pomanjkljivosti. Sodišče ugovarja, da mora Komisija:
· poenostaviti programski načrt in upravljavsko strukturo prihodnjih mladinskih programov in programa „Socrates“,
· razviti ustrezne in izmerljive kazalnike,
· poenostaviti upravne postopke, npr. uporabo elektronskega sistema ali predložitev in obravnavo predlogov s strani nacionalnih agencij,
· dajati nacionalnim agencijam boljša navodila pri revizijskem delu, ki je nujno za predložitev revizijskih potrdil, in strategijo za preverjanje, da ta potrdila ustrezajo najmanjšim standardom,
· zagotoviti ocenjevanje pomembnih upravnih vprašanj, zlasti poskusov poenostavitve upravnih in finančnih vidikov, ter sporočiti rezultate teh ocenjevanj Parlamentu, Svetu in nacionalnim agencijam, tako da ugotovitve lahko upoštevajo pri snovanju naslednjih programov.
7. Odgovori Komisije na pripombe Sodišča so na straneh 267-268 poročila Sodišča. Ključne točke:
· arhitektura, predlagana za naslednjo generacijo programov (2007–2013), je enostavnejša od sedanje generacije, ki je enostavnejša od programov iz let 1995–1999,
· nadaljuje z razvojem izmerljivih kazalnikov,
· nadaljevala bo s poenostavljanjem upravljanja z dejavnostmi (npr. pogostejša dodelitev pavšalne pomoči),
· zagotovila je boljša navodila nacionalnim agencijam v zvezi z revizijskimi potrdili in okrepila njihovo revidiranje (npr. že na začetku ni sprejela večine revizijskih poročil, zagotovljenih glede na poročilo iz leta 2003),
· okrepila je prizadevanje za ocenjevanje programov in bo zagotovila končno ocenjevanje učinkovitosti (izvajanje in rezultati) in zmogljivosti (upravni in finančni vidiki).
8. Pripravljavka osnutka splošno meni, da je podala Komisija prepričljive odgovore na točke Sodišča. Meni, da bi Parlament moral:
· pozdraviti dejstvo, da je Komisija, kot kažejo njegovi predlogi za naslednjo generacijo mladinskih programov in programov vseživljenjskega učenja, pridobila izkušnje iz pomanjkljivosti programskega načrtovanja in poslovanja, ki so uničile prvo generacijo programa Socrates in mladinskih programov,
· upoštevati, da se Komisija sooča s težavno nalogo, ko skuša uskladiti zahteve za to, da bi bili programi kar se da prijazni uporabnikom in nebirokratski, z zahtevami pravil za izvajanje finančne uredbe, da bi zagotovili dobro upravljanje z javnimi sredstvi,
· poudariti svoje prepričanje, da bi morala biti sorazmernost vodilno načelo upravljanja s štipendijami, in predlagati: pogostejšo dodelitev pavšalne pomoči; večjo podporo sofinanciranja s prispevki v blagu in manj zahtevne računovodske obveznosti upravičencev v takšnih primerih; enostavnejšo dokumentacijo finančnih in operacijskih zmogljivosti upravičencev,
· poudariti pomembnost pravočasne objave vmesnih in naknadnih ocenjevalnih poročil.
***
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
Številka postopka
2004/2040 (DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbori(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
CULT 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Helga Trüpel
25.11.2004
Obravnava v odboru
18.1.2005
1.2.2005
Datum sprejetja pobud
1.2.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
29
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
María Badía i Cutchet, Christopher Beazley, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Erna Hennicot-Schoepges, Luis Francisco Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Doris Pack, Miguel Portas, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal, Jaroslav Zvěřina
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Ivo Belet, Mary Honeyball, Nina Škottová
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
7.2.2005
MNENJE ODBORA ZA SVOBOŠČINE IN PRAVICE DRŽAVLJANOV, PRAVOSODJE IN NOTRANJE ZADEVE
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici o izvajanju splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) )
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavec mnenja: Gérard Deprez
POBUDE
Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. Pozdravlja dejstvo, da je prišlo do napredka pri izvajanju proračuna na področju svobode, varnosti in pravic (proračunska postavka B5-8) v primerjavi s proračunskim letom 2002; ugotavlja, da je stopnja izvajanja, zlasti plačil, ena najnižjih v Komisiji (68 % leta 2003, 79 % za celotno notranjo politiko), stopnja izvajanja obveznosti pa je dosegla povprečje notranje politike; poziva Generalni direktorat za pravice, svobodo in varnost, naj v prihajajočih proračunskih letih še naprej izboljšuje izvajanje proračuna;
2. upošteva pripombe Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2003 glede notranjega okoljskega nadzora Komisije, ki temeljijo na analizi štirih od štirinajstih Generalnih direktoratov, ki izvajajo notranjo politiko, vključno s takrat tako imenovanim Generalnegim direktoratom za pravosodje in notranje zadeve; poziva Generalni direktorat za pravice, svobodo in varnost, naj upošteva priporočila Računskega sodišča;
3. Z zaskrbljenostjo in obžalovanjem opozarja na pripombe Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2003 glede izvajanja Sklada za begunce; glede na prestrukturiranje programov izdatkov na tem področju politike v okviru novega finančnega načrta, ki bo uvedel bolj deljeno upravljanje, poziva Komisijo, naj na državni in evropski ravni zagotovi zadosten okoljski nadzor;
4. Izraža zaskrbljenost, ker Komisija še ni podala svojega mnenja o osnutku Finančne uredbe Eurojusta, kot zahteva sklep Eurojusta, čeprav ga je ta Komisiji poslal novembra 2003. POSTOPEK
Ime
Razrešnica o izvajanju splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2003: Oddelek III - Komisija
Št. postopka
2004/2040(DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
LIBE 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Gérard Deprez 25.10.2004
Obravnava v odboru
18.1.2005
1.2.2005
Datum sprejetja pobud
1.2.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
43
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Nuno Alvaro, Alfredo Antoniozzi, Johannes Blokland, Mario Borghezio, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, António Costa, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Ole Krarup, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Hartmut Nassauer, Bogdan Pęk, Martine Roure, Inger Segelström, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Frederika Brepoels, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Camiel Eurlings, Ignasi Guardans Cambó, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Vincent Peillon, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud, Jan Zahradil
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
27.1.2005
MNENJE ODBORA ZA PRAVICE ŽENSK IN POLITIKO ENAKIH MOŽNOSTI
za Odbor za proračunski nadzorl
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
( SEC(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)
( SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Anna Záborská
POBUDE
Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ob upoštevanju bližnjega pristopa novih držav članic k EU je Komisija v sklepu o letnem strateškem načrtu z dne 27. februarja 2002 v okviru priprave proračuna 2003 kot osrednjo nalogo opredelila razširjeno Evropo, kot s tem povezane naloge pa varnost, stabilnost, trajnostno gospodarstvo in solidarnost,
1. se strinja s političnimi nalogami Komisije za proračun 2003, saj sta bili širitev in priprava njene izvedbe absolutni prednostni nalogi EU; opozarja na pomen, ki ga v luči ciljev lizbonskega in barcelonskega vrha na eni strani pripisuje potrebi po povečanju deleža žensk na trgu delovne sile razširjene EU s posebnim ciljem okrepiti družbeno-gospodarski položaj žensk v novih državah, in na drugi strani opredelitvi ustreznih finančnih sredstev pri načrtovanju proračuna;
2. opozarja, da je v skladu s členom 3(2) Pogodbe ES spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljno načelo EU in horizontalni cilj vseh ukrepov in politik Skupnosti; ponovno poudarja svojo željo, da se enakost spolov ustrezno upošteva kot stalni prednostni cilj pri proračunskem načrtovanju, skladno z načelom upoštevanja perspektive enakosti spolov pri pripravi proračuna ("gender budgeting");
3. izraža zadovoljstvo nad znatnim napredkom pri izvrševanju proračuna 2003 glede vseh ciljev in programskih opredelitev strukturnih skladov, kar se kaže v deležu izvrševanja plačil (89%), ki je znatno višji od deleža iz leta 2002 (71%); posebno opozarja na popolno pomanjkanje podatkov o akcijah za spodbujanje enakosti spolov, sofinanciranih iz skladov, in Komisijo poziva, naj v tej zvezi kar najhitreje ustrezno ukrepa;
4. izhaja iz načela, da se proračunska sredstva med ženske in moške porazdelijo različno zaradi še vedno obstoječih razlik po spolih; opozarja, da proračunski podatki za leto 2003 ne prinašajo podatkov o obsegu in učinkih sredstev, namenjenih za akcije s področja spodbujanja enakosti spolov v smislu perspektive integracije načela enakosti spolov ("gender mainstreaming") in od Komisije zahteva, da Parlamentu nemudoma predloži ustrezne podatke.
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
Št. postopka
2004/2040(DEC)
Pristojni odbor
CONT
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
FEMM 26.1.2005
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
ne
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Anna Záborská 25.11.2004
Obravnava v odboru
24.1.2005
Datum sprejetja
25.1.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
unanimous
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Katerina Batzeli, Jillian Evans, Anna Hedh, Sophia in 't Veld, Elisabeth Jeggle, Karin Jöns, Christa Klaß, Karin Resetarits, Zuzana Roithová, Feleknas Uca, Marta Vincenzi
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Kathy Sinnott
POSTOPEK
Naslov
Razrešnica glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003
Referenčni dokumenti
SEC(2004)1181 - C6‑0012/2005 – SEC(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)
Pravna podlaga
členi 274, 275 in 276 ES ter 179a in 180b Euratom
Podlaga v Poslovniku
člen 70 ter Priloga V
Datum predložitve letnih zaključnih računov
11.1.2005
Letno poročilo Računskega sodišča Date de la transmission
15.11.2004
Priporočilo Sveta Date de la transmission
C6‑0077/2005 8.3.2005
Pristojni odbor Date de la saisine
CONT 26.1.2005
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje Date de la saisine
vsi
26.1.2005
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Terence Wynn 22.9.2004
Obravnava v odboru
1.2.2005
16.3.2005
Datum sprejetja
16.3.2005
Izid glasovanja
1. Predlog sklepa Evropskega parlamenta o predlogu razrešnice glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 Oddelek III - Komisija
za: 24
proti: 5
vzdržani: 1
2. Predlog sklepa Evropskega parlamenta o zaključnem računu glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
za: 25
proti: 6
vzdržani: 0
3. Predlog resolucije Evropskega parlamenta s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III - Komisija
za: 23
proti 4
vzdržani: 1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, James Elles, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Dan Jørgensen, Nils Lundgren, Edith Mastenbroek, Véronique Mathieu, Borut Pahor, István Pálfi, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Alexander Stubb, Jeffrey Titford, Paul van Buitenen, Kyösti Tapio Virrankoski, Terence Wynn
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Daniel Caspary, Chris Davies, Salvador Garriga Polledo, Eluned Morgan, Ashley Mote, Manuel António dos Santos
Datum predložitve- A6
20.3.2005
A6-0070/2005
Pripombe
Predmet tega poročila je poročilo Komisije o nadaljnjem izvajanju razrešnice za leto 2002 ( KOM(2004)0648 - C6-0126/2004 )
