A6-0169/2008
6.5.2008
POROČILO
o sporočilu Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil
(2007/2259(INI))
Odbor za promet in turizem
Poročevalka:
Zita Gurmai
PE 400.606v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................11
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o sporočilu Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil
( 2007/2259(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi Inteligentni avtomobil – „Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila“ ( KOM(2006)0059 ) („pobuda Inteligentni avtomobil“),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Usmerjanje sistema za klic v sili (eCall) na pravo pot – akcijski načrt (Tretje sporočilo o varnosti vozil (eSafety))“ ( KOM(2006)0723 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Energetska politika za Evropo“ ( KOM(2007)0001 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „i2010 – Letno poročilo o informacijski družbi za leto 2007“ ( KOM(2007)0146 ),
– ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 22. decembra 2006 o varnih in učinkovitih avtomobilskih informacijskih in komunikacijskih sistemih: Posodobitev Evropske izjave o načelih glede vmesnika človek–stroj
UL L 32, 6.2.2007, str. 200. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 12. februarja 2003 o beli knjigi Komisije „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev"
UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 27. aprila 2006 o varnosti v cestnem prometu: sistem "eCall" za vse
UL C 296 E, 6.12.2006, str. 268. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled
UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220. ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“
Sprejeta besedila , P6_TA(2007)0345 . ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 24. oktobra 2007 o strategiji Skupnosti za zmanjšanje emisij CO 2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil
Sprejeta besedila , P6_TA(2007)0469 . ,
– ob upoštevanju resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo
Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0007 . ,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ( A6–0169/2008 ),
A. ker okoljski stroški prometa po ocenah znašajo 1,1 % evropskega BDP,
B. ker je promet odgovoren za 30 % celotne energetske porabe v Uniji, pri čemer je delež cestnega prometa 60 %,
C. ker uporaba avtomobilov prispeva približno 12 % skupnih emisij CO 2 v Uniji,
D. ker je bruseljski Evropski svet 8. in 9. marca 2007 opredelil trdni cilj znižanja emisij toplogrednih plinov v Uniji za 20 % do leta 2020,
E. ker je cilj Komisije do leta 2012 doseči povprečje 120 g/km emisij CO 2 za nove osebne avtomobile in lahka tovorna vozila,
F. ker Unija še ni izpolnila cilja iz prej navedene bele knjige o evropski prometni politiki, to je 50 % zmanjšanje števila smrtnih žrtev na evropskih cestah do leta 2010 v primerjavi s številkami iz leta 2001,
G. ker Komisija ocenjuje, da bi sistem eCall, vseevropski avtomobilski klic v sili, po popolni vzpostavitvi lahko v Evropi vsako leto rešil do 2 500 življenj,
H. ker bi bilo po ugotovitvah raziskave univerze iz Kölna lahko na evropskih cestah vsako leto 4 000 manj smrtnih žrtev in 100 000 manj poškodovanih, če bi imeli vsi avtomobili elektronski nadzor stabilnosti,
I. ker je tržišče za prenosne navigacijske naprave zabeležilo rast s 3,8 milijona prodanih naprav leta 2005 na več kot 9 milijonov leta 2006,
J. ker se zaradi tehničnih varnostnih sistemov človek pogosto počuti varneje in se zaradi tega pri upravljanju vozila manj zaveda svoje odgovornosti; ter ker je treba zato poudariti pomen ustreznega usposabljanja voznikov in spodbujanja inteligentnejše vožnje,
1. pozdravlja pobudo Inteligentni avtomobil in doseženi napredek v treh stebrih, na katerih gradi: usklajevanje dela zainteresiranih strani, raziskave in tehnološki razvoj in ukrepi za ozaveščanje;
2. meni, da sistemi inteligentnega avtomobila lahko pripomorejo k zmanjšanju zastojev, vplivajo na manjše onesnaževanje ter tako na število kot na resnost prometnih nesreč, čeprav je njihov prodor na trg še vedno prepočasen;
3. meni, da bi morale države članice prek skupnih tehnoloških pobud podpirati pobude za e-varnost ter bolj dejavno sodelovati pri njih in da bi bilo treba razmišljati o nadaljnjih spodbudah za zasebne naložbe na področju raziskav in razvoja;
4. ga spodbuja dejstvo, da je trinajst držav članic in tri države, ki niso v EU, že podpisalo memorandum o soglasju za sistem eCall, in ponovno izraža podporo temu ukrepu;
5. poziva države članice, naj spodbudijo institucije s področja varnosti v cestnem prometu k omogočanju simulacij nesreč, saj se lahko število smrtnih žrtev zniža predvsem prek aktivne uporabe tehnik za preprečevanje nesreč in nudenja prve pomoči; meni, da bo v okviru te prakse mogoče pridobiti znanja o pravilnem obnašanju v primeru nesreče;
6. poziva ostale države članice, da memorandum podpišejo v čim krajšem času, če mogoče še v prvi polovici leta 2008, in tako spodbudijo hitro uvedbo sistema, ki lahko rešuje življenja in poudarja, da mora Komisija nadalje razvijati pravni okvir za popolno uskladitev standardnega klica v sili (112) kot tudi sistema e-klica (E112) po vsej EU;
7. poziva Komisijo, naj oceni veljavnost načinov sporočanja, ki jih v ta namen že uporabljajo proizvajalci avtomobilov;
8. potrdi svojo podporo programu Galileo in njegovim mnogim potencialnim značilnostim, s katerimi bi lahko informacije v zvezi s temi pobudami postale zanesljivejše;
9. opozarja, da je zastavljeni cilj Komisije doseči 100 % razpoložljivost elektronskega nadzora stabilnosti za vsa nova vozila od leta 2012;
10. opozarja, da lahko že dolgo znani, preprosti ukrepi, kot recimo prihranki pri teži pri sedežih ali pnevmatikah, zbiralniki toplote pri motorjih ali ponovna uporaba energije pri zaviranju zmanjšajo izpust CO2, vendar se pri mnogih vozilih ne uporabljajo; zato poziva države članice in Komisijo, da pri vsakem avtomobilu zahteva tudi tehnično enostavnejše ukrepe;
11. poziva Komisijo in države članice, da ocenijo pomen razvoja novih sistemov za preprečevanje nesreč, vključno z novimi materiali in samodejnimi povezavami prek aktivnih senzorjev, tako med vozili samimi kot tudi med vozili in cesto;
12. poudarja pomen pravočasnega in obsežnega trženja sistemov inteligentnega vozila, saj tovrstne sisteme odlikuje tudi s sposobnost vzajemnega vplivanja z inteligentno infrastrukturo; opozarja, da elektronski sistemi zahtevajo redne tehnične preglede;
13. zaradi tega poziva države članice in Komisijo, naj razvijejo smernice, s katerimi bi države članice spodbudile k uvedbi spodbud za ekološke in varnostne lastnosti vozil;
14. poziva zainteresirane strani, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za cenovno dostopnost teh novih lastnosti, kar bi vplivalo na večje povpraševanje potrošnikov;
15. nadalje poziva države članice ter Komisijo, da nadaljujejo s svojimi prizadevanji za uvedbo davčnih spodbud pri nakupu vozil z inteligentnimi ekološkimi in varnostnimi lastnostmi, kakršne že veljajo za nakup manj onesnažujočih vozil;
16. poziva države članice, Komisijo in avtomobilsko industrijo, naj kot del kampanj za ozaveščanje pripravijo kratke, jedrnate in razumljive informacije, s katerimi bi dosegli kar najširšo javnost in jo obvestili o sistemih inteligentnega vozila, pri čemer imamo v mislih tudi trgovce z avtomobili in avtošole;
17. zahteva, da se obstoječe spodbude v okviru preventive in varnosti v cestnem prometu uskladi z ukrepi usposabljanja voznikov;
18. meni, da lahko boljši vzajemni vpliv med inteligentnimi napravami v vozilih ter napravami, vključenimi v infrastrukturo, ki med seboj komunicirajo, koristi varnosti v cestnem prometu;
19. predlaga, da Komisija nameni posebno pozornost državam, kjer je razpoložljivost inteligentnih sistemov še zelo majhna;
20. se zaveda dejstva, da bi se morale nove tehnologije uvajati postopno;
21. poudarja, da pobude Inteligentni avtomobil ni mogoče popolnoma uresničiti, če je ločena od pobud za inteligentne ceste;
22. zato pozdravlja obvezo Komisije, da v letu 2008 vpelje program za pripravo prometne infrastrukture za vključitev sistemov sodelovanja, ter dejstvo, da Komisija pri dodelitvi in uskladitvi spektra ITS za sisteme sodelovanja sodeluje z Odborom za radijski spekter;
23. poudarja, da so potrebne skladne medsektorske strategije na ravni EU in da je treba izboljšati politične okvirne pogoje za avtomobilsko industrijo, sektor telekomunikacij, reševalne službe, javno socialno varnost, javna naročila gradenj in infrastrukturo, raziskovalne ustanove in univerze, ki bi lahko ponudili spodbude za nadaljnji razvoj preventivnih varnostnih aplikacij in tehnologij;
24. poziva zainteresirane strani, naj na cestah in infrastrukturah ustvarijo ustrezno „inteligentno okolje“, da bodo nove inteligentne lastnosti delovale pravilno in bodo polno izkoriščene; sem spadajo tudi boljše upravljanje s zmogljivostmi cest in inteligentni sistemi cestnega nadzora (nadzor v realnem času);
25. poziva avtomobilsko industrijo, naj pri oblikovanju novih vozil upošteva nove varnostne lastnosti avtomobilov, pri gradnji novih vozil pa naj predvidi tudi merilnike in prikazovalnike porabe energije in za okolje pomembnih podatkov, kot npr. dejanski izpust CO2 in drobnih delcev;
26. opozarja, da sistemi na podlagi informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) lahko prispevajo k zmanjšanju emisij onesnaževal, saj omogočajo učinkovitejše upravljanje prometa, manjšo porabo goriva in okolju prijazno vožnjo;
27. poziva Komisijo, naj razvije metodologijo za merjenje IKT na emisije CO2 oziroma uskladi in posreduje že razpoložljive rezultate;
28. ugotavlja, da je uporaba in razpoložljivost prenosnih ali mobilnih sistemov, ki temeljijo na IKT, narasla in da je tržišče za te naprave v stalnem porastu;
29. poziva zainteresirane strani, naj pripravijo ukrepe za varno uporabo in vgradnjo takšnih naprav ter lažjo komunikacijo človek-stroj;
30. opozarja, da bi bilo treba ustrezno obravnavati zasebnost podatkov, in z zanimanjem pričakuje objavo napovedanega kodeksa prakse glede zasebnosti podatkov, ki ga pripravlja forum eSafety;
31. poudarja, kakšen pomen bi imela opredelitev odprtega standarda za uvedbo storitev e-klica na evropski ravni s strani Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde (ETSI);
32. pozdravlja pogajanja o prostovoljnem sporazumu o vključitvi sistema eCall kot standardne možnosti v vseh novih vozilih od leta 2010;
33. pozdravlja pogajanja o mednarodnem sporazumu o globalni tehnični ureditvi, ki bi vseboval tehnične specifikacije za elektronski nadzor stabilnosti (ESC), ter poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o napredku pogajanj ter v tem smislu sprejetih ukrepih;
34. z zanimanjem pričakuje prihodnja poročila o razvoju pobude za varnejši, čistejši, učinkovitejši inteligentni avtomobil;
35. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Pobuda Inteligentni avtomobil je vodilni projekt v okviru i2010
KOM(2007)146 , strateškem okviru politike Evropske komisije za informacijsko družbo in medije. Njen namen je širše pokazati, da lahko informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) pozitivno prispevajo k gospodarstvu, družbi in kakovosti življenja, tudi v prometu. Komisija je opredelila tri stebre ali področja promocije sistemov inteligentnega vozila: forum eSafety, raziskave in razvoj ter ozaveščenost uporabnikov. Forum eSafety je skupna platforma vseh v cestno varnost vpletenih strani. Njegova naloga je promocija in spremljanje izvajanja priporočil, ki jih oblikuje delovna skupina foruma, in podpora razvoju, vzpostavitvi in uporabi inteligentnih sistemov za varnost vozil.
Sporočilo prinaša poročilo o napredku pri dvanajstih ukrepih, ki so bili opredeljeni znotraj treh stebrov in jih je podrobno obravnavalo predhodnje sporočilo Komisije o pobudi Inteligentni avtomobil
KOM(2006)59 z naslovom „Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila“. Sedanje sporočilo v ospredje postavlja nove ukrepe za večjo varnost in manjše okoljske vplive.
1. Na poti k varnejšim vozilom
Bela knjiga o prometni politiki je zastavila cilj 50 % zmanjšanja števila smrtnih žrtev v cestnem prometu do leta 2010 v primerjavi z letom 2001. Glede na to, da evropske ceste letno zahtevajo kar 41 600 smrtnih žrtev, moramo to številko zmanjšati še za štiri tisoč, če želimo doseči prvotni cilj Unije.
Sistem eCall je vseevropski avtomobilski klic v sili. V primeru nesreče avtomatično pokliče reševalne službe in jim posreduje točno lokacijo vozila. Po razpoložljivih ocenah naj bi sistem eCall potem, ko bo popolnoma vzpostavljen, v Evropi vsako leto rešil do 2 500 življenj. Poročevalka v celoti podpira cilj popolne uvedbe sistema eCall do leta 2010 in države članice, ki še niso podpisale memoranduma o soglasju za sistem eCall, spodbuja, naj to po možnosti storijo še v prvi polovici 2008. Memorandum je prostovoljen, odražal pa naj bi zavezanost podpisnic, da podprejo pravočasno izvajanje sistema eCall
http://ec.europa.eu/information_society/activities/esafety/doc/esafety_library/mou/list_of_signatures_mou.pdf .
Ocene tudi kažejo, da bi na evropskih cestah lahko vsako leto rešili 4 000 življenj, če bi imeli vsi avtomobili elektronski nadzor stabilnosti (ESC). ESC je računalniško podprta varnostna tehnologija, ki lahko prepreči nesreče tako, da zmanjšuje nevarnost zdrsa. Avtomobil stabilizira in znotraj fizičnih omejitev prepreči njegovo drsenje, pri čemer sproži zaviranje na enem ali več kolesih in samodejno ureja navor motorja. Poročevalka v celoti podpira cilj 100 % razpoložljivosti ESC za modelsko leto 2012.
2. Na poti k čistejšim vozilom
Uporaba avtomobila še vedno prispeva precejšen del toplogrednih plinov, in sicer okoli 12 % skupnih emisij CO 2 v EU. Sistemi na podlagi IKT lahko prispevajo k manjši porabi goriva in zmanjšanju emisij. Prilagodljivi tempomat, ki prilagaja hitrost avtomobila glede na druga vozila v prometu, lahko naprimer omogoči manjšo skupno porabo goriva za 3 %. K zmanjšanju zastojev in emisij toplogrednih plinov bi lahko z učinkovitejšim upravljanjem prometnih tokov in vozil dodatno prispevali še sistemi nadzora mestnega prometa.
Poročevalka meni, da bi avtomobilski industriji morali ponuditi zanesljive podatke in poskrbeti za pomoč potrošnikom in njihovo obveščenost, zato Komisijo poziva k oblikovanju metodologije za merjenje natančnega vpliva IKT na emisije CO 2 . Upa, da bodo potrošniki postopoma vse te informacije začeli uporabljati kot pomemben dejavnik pri nakupu novega vozila.
3. Na poti k pametnejšim vozilom
Poročevalka meni, da je zaradi vse večjega števila mobilnih naprav treba sprejeti ukrepe za njihovo varno uporabo in vgradnjo. Tudi ustrezna komunikacija človek-stroj je zelo pomembna, saj ponuja možnosti za boljšo uporabo cest. Poročevalka je prepričana, da bi morale biti dolgoročno vse mobilne naprave pravilno vgrajene v avtomobile, da ne bi odvračale pozornosti voznika od ceste ali celo vodile v nesrečo. Njihova uporaba bi bila s tem za voznike preprostejša, zmanjšalo pa bi se tudi tveganje zaradi odvračanja pozornosti.
Za boljše in učinkovitejše upravljanje prometa potrebujemo sisteme sodelovanja, ki bodo temeljili na komunikaciji vozilo-vozilo in vozilo-infrastruktura. Vemo, da so državljani upravičeno zaskrbljeni nad uporabo in shranjevanjem podatkov iz novih tehnologij, in to ne le na tem področju, pač pa tudi kar zadeva, denimo, prenosne telefone in internet. Seveda moramo zagotoviti, da sistemi delujejo pravilno, hkrati pa je pomembno, da se ustrezno obravnava zasebnost podatkov.
Zaključek poročevalke
Mobilnost, še zlasti individualna, je temeljnega pomena za delovanje evropske družbe, ker smo v vsakodnevnem življenju prav vsi močno odvisni od prometa. Motorna vozila so pomemben del mobilnosti za številne državljane. Vseeno pa vedno večji cestni promet sproža resne družbene in okoljske probleme, kot so zasičenost cestnega omrežja in mestnih območij, škoda na okolju in javnem zdravju, tratenje energije, nesreče, predvsem pa nepotrebne izgube življenj. A te probleme je možno ublažiti in celo odpraviti s tehnologijo.
Trenutno je stopnja prodora sistemov inteligentnega avtomobila in aplikacij na tržišče zelo nizka glede na njihov potencial. Poročevalka zagovarja mnenje, da moramo te sisteme in aplikacije izkoristiti pravočasno in v celoti. Pri tem potrebujemo postopen pristop, iti moramo korak za korakom. Inteligentne avtomobile mora podpreti še inteligentna infrastruktura, a „inteligentna cesta“ še ni pripravljena. Upoštevati moramo omejitve, znotraj katerih deluje avtomobilska industrija. Nov avto ni oblikovan, izdelan in preizkušen kar čez noč, zato bo uvedba inteligentnih sistemov in aplikacij v vozila zahtevala svoj čas. Upoštevati moramo tudi razdrobljenost evropskega avtomobilskega trga.
Za potrošnika je ključno vprašanje, ali so ti sistemi cenovno dostopni. Številni potrošniki si jih enostavno ne morejo privoščiti. Zato je pomembno, da inteligentni prometni sistemi čim hitreje postanejo cenovno dostopni kar najširšemu krogu potrošnikov. Polet tega potrošniki potrebujejo tudi jasne in razumljive podatke o tem, kar kupujejo.
Potrošnike je treba seznaniti z „inteligentnimi avtomobili“. Informacije morajo biti kratke, jasne in razumljive, pomembno pa je tudi, da dosežejo kar najširšo javnost. Trgovci z avtomobili in njihovo prodajno osebje imajo pri tem ključno vlogo, ravno tako mediji, zlasti televizija in svetovni splet. Poročevalka predlaga, da Evropska komisija svoja prizadevanja usmeri v države, kjer je razpoložljivost inteligentnih sistemov še zelo majhna. Potrošnike in načrtovalce politike bi morali še bolj ozavestiti o potencialnih koristih rešitev, temelječih na IKT.
Sporočilo Komisije je pozitivni korak v smeri kar najširše vzpostavitve in uporabe sistemov inteligentnega avtomobila.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
8.4.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
38
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Brigitte Fouré, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Robert Navarro, Seán Ó Neachtain, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Gilles Savary, Brian Simpson, Ulrich Stockmann, Silvia-Adriana Ţicău, Yannick Vaugrenard, Lars Wohlin, Roberts Zīle
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zita Gurmai, Elisabeth Jeggle, Anne E. Jensen, Jelko Kacin
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Samuli Pohjamo
