Evropska sosedska politika s podporo civilni družbi
Zunanji odnosi
2007-11-15 - 16:20
Prihodnja evropska sosedska politika bi morala biti po mnenju poslancev usmerjena predvsem v poenostavitev vizumskih postopkov in spodbujanje civilne družbe ter medosebnih stikov. Način delovanja bi moral tudi upoštevati razlike med vzhodnimi in južnimi sosedami Unije.
Poročilo, ki sta ga pripravila Charles TANNOCK (EPP-ED, UK) in Ramon OBIOLS I GERMA (PES, ES) , parlament pa ga je v četrtek sprejel z veliko večino, dvomi o smiselnosti geografskega območja, ki ga zadeva evropska sosedska politika, saj poleg držav, ki so geografsko evropske, vključuje tudi sredozemske neevropske države. Prav zato se zavzema za celovito izvajanje politike, ki čim bolj upošteva razpoznavne značilnosti vseh teh držav.
Vzhodne sosede
Sodelovanje vzhodnih sosed, ki so jasno opredeljene kot evropske in tudi kot pravne države, v evropski sosedski politiki dolgoročno ne izključuje perspektive za članstvo v EU. Treba si je prizadevati za postopno vključitev vzhodnih sosedskih držav EU v Evropsko skupnost za energijo, zato bi moralo biti prednostno izvajanje reform energetskega sektorja z uveljavljanjem načel odprtega tržnega gospodarstva in preglednosti.
Poslanci menijo, da je treba okrepiti parlamentarno razsežnost političnega partnerstva med Evropskim parlamentom in državami iz vzhodnega dela območja evropske sosedske politike, zato parlament predlaga vzpostavitev parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURO-NEST). Resolucija še poudarja potrebo po večjem vključevanju EU v reševanje tako imenovanih zamrznjenih sporov in obsoja nadaljevanje kršitev človekovih pravic ter izvajanje smrtne kazni v Belorusiji.
Južne sosede
Po mnenju parlamenta bi morala Komisija dodatno preučiti različne možnosti za naslednjo generacijo sporazumov širokega področja uporabe z južnimi državami evropske sosedske politike. Poslanci vztrajajo, da se v te sporazume vključi tudi mehanizem za izvajanje klavzule o človekovih pravicah. Parlament ugotavlja, da je bil od začetka evro-sredozemskega partnerstva sicer dosežen velik napredek glede demokracije in človekovih pravic, vendar pa obžaluje, ker ta napredek ni bil zadosten.
Poslanci opozarjajo na pomen Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in upajo, da bo lahko ta institucija sodelovala pri ocenjevanju razvoja evro-sredozemskih politik.
Splošni okvir sosedske politike
Spoštovanje splošnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin je glavno načelo politike EU. Parlament zato poudarja, da je treba civilno družbo v vseh državah evropske sosedske politike, ne glede na stopnjo pripravljenosti vlad držav partneric za sodelovanje in izmenjavo teh vrednot, odločno podpirati ter spodbujati njeno sodelovanje in ključno vlogo v procesu reforme in demokratizacije, vključno s podporo razvoju svobodnih in neodvisnih medijev.
Poslanci opozarjajo na pomembnost širokega dialoga civilne družbe in okrepljenih stikov med ljudmi, ki prispevajo k boljšemu razumevanju med družbami v EU in državah evropske sosedske politike. Posebno pozornost je treba nameniti študentskim, kulturnim in raziskovalnim izmenjavam, zato parlament pozdravlja pobudo Komisije, da državam evropske sosedske politike omogoči sodelovanje v evropskih agencijah in programih, ter zlasti podpira nadaljnje vključevanje teh držav v program Erasmus Mundus.
Poročilo: Raimon Obiols i Germà, Charles Tannock ( A6-0414/2007 )- Krepitev evropske sosedske politike
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: sreda, 14. november 2007
Glasovanje: četrtek, 15. november 2007
20071114IPR13068
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0414 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
