Direktiva o kapitalskih zahtevah
Volitve 2009
Gospodarske in denarne zadeve
2009-05-06 - 16:01
V sredo je Evropski parlament s 454 glasovi za, 106 proti in 25 vzdržanimi glasovi sprejel direktivo o kapitalskih zahtevah, s katero naj bi EU okrepila krizno upravljanje finančnih institucij, povečala stabilnost finančnega sistema in preprečila pretirano izpostavljenost bank in s tem zmanjšala možnost ponovitve podobnih kriz v prihodnosti.
Poročilo, ki ga je pripravil Othmar KARAS (EPP-ED, AT), ugotavlja, da je direktiva odgovor na finančno krizo, čeprav so bile številne spremembe predstavljene že leta 2006. Nova zakonodaja naj bi okrepila učinkovitost sistemov nadzora in kriznega upravljanja finančnih institucij, obenem pa je tudi že prej predvidena revizija vrste direktiv s finančnega področja, še posebej glede velike izpostavljenosti in listinjenja.
Več nadzora
Zakonodaja kot najpomembnejši nov element predvideva ustanovitev odbora evropskih bančnih nadzornikov, ki naj bi okrepil sodelovanje med državami članicami na tem področju, predvsem ko gre za nadzor mednarodnih finančnih institucij s podružnicami v več članicah.
Poslanci podpirajo predlog Komisije, obenem pa želijo dodatna zagotovila za uspešno reševanje morebitnih sporov med nadzorniki in predlagajo uvedbo neodvisnega mehanizma ali posrednika na evropski ravni. Nadzorni sistem naj bi začel delovati najkasneje do konca leta 2011.
Zmanjšanje velike izpostavljenosti
Banke izpostavljenost zmanjšajo z razpršitvijo sredstev med več strank, da niso odvisne samo od enega večjega investitorja in da se izognejo tveganju ob morebitnem nevračilu odobrenega velikega posojila.
Kriza je pokazala, da so bile številne finančne institucije preveč izpostavljene zaradi sodelovanja s samo eno večjo stranko, zato so zavarovalnice in banke lahko utrpele velike izgube ob stečaju ene stranke ali skupine povezanih strank. Do podobnega scenarija lahko pride, kadar si banke razdelijo izpostavljenost med seboj in propad ene povzroči verižno reakcijo.
Pravila predvidevajo, da banka ne bi smela izpostaviti več kot 25 odstotkov svojih sredstev eni stranki ali skupini strank. Edina izjema bi veljala za posojilnice za vsote do 150 milijonov evrov. Revizijo zakonodaje in njenega izvajanja bo morala Komisija izvesti do konca leta 2011.
Listinjenje: ohranjanje vsaj 5 odstotkov neto deleža
Kriza je pokazala, da finančne institucije niso vedno pravilno ocenile tveganosti naložb v produkte kot so hipotekarni krediti in druge tvegane oblike. Kreditna institucija, ki bi izdala vrednostne papirje za tvegano naložbo, bi morala zato v njej obdržati vsaj 5 odstotni ali enakovreden delež pri donosnosti listinjenih izpostavljenosti.
Komisija naj bi do konca leta pripravila še dodatni predlog za povišanje obveznega deleža, če bi to ocenila kot potrebno.
Osrednja klirinška hiša
Izmenjave neplačil (credit default swaps) so finančni produkti, s katerimi je bilo v zadnjih letih opravljeno največ prometa, ki pa ni bil dovolj nadzorovan. Na predlog poslancev naj bi izmenjave neplačil potekale prek osrednje klirinške hiše EU, ki bi delovala po skupni evropski zakonodaji in pod evropskim nadzorom. Tako naj bi zmanjšali izpostavljenost tveganju nasprotne stranke ter zagotovili učinkovit nadzor teh subjektov.
Začetek veljavnosti in izvajanja zakonodaje
Vlade držav članic bodo morale določila direktive prenesti v svoje zakonodaje najkasneje do 31. oktobra 2010 in jih še pred koncem leta 2010 tudi dejansko izvajati.
Poročilo: Othmar Karas (A6-0139/2009) - Direktivi (2006/48/ES in 2006/49/ES) glede kapitalskih zahtev Postopek soodločanja, 1. branje Razprava in glasovanje: sreda, 6. maj 2009
20090505IPR55119 Poročilo: Othmar Karas (A6-0139/2009) - Direktivi (2006/48/ES in 2006/49/ES) glede kapitalskih zahtev
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0139 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
