Resolucija o podnebnih spremembah
Okolje
2005-11-17 - 15:35
V sredo so poslanci po razpravi z 450 glasovi za, 66 proti in 143 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo poslanca Andersa WIJKMANA (EPP-ED, SE) iz odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o uspešnem boju proti svetovnim podnebnim spremembam. Resolucija združuje poglede evropskih poslancev na to problematiko pred konferenco Združenih narodov o izvajanju Kjotskega protokola in ukrepih po letu 2012. Konferenca bo potekala od 28. novembra do 9. decembra v Montrealu.
Poročilo: Anders Wijkman - Boj proti globalnim podnebnim spremembam
Dokument: A6-0312/2005
Uspešen boj proti globalnim podnebnim spremembam
Razprava in glasovanje: 16.11.2005
Po mnenju poslancev bi morala strategija EU za blažitev podnebnih sprememb graditi predvsem na ključnih elementih Kjota - zavezujočih ciljih v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, svetovnem sistemu trgovanja s pokrovom in prilagodljivih mehanizmih. Unija bi morala narediti vse potrebno za "bistveno zmanjševanje emisij doma, za začetek vsaj za 20 do 30 odstotkov do leta 2020, ob uporabi kombinacije tržnih pobud in uredb za spodbujanje vlaganj v učinkovite tehnologije in/ali tehnologije brez oziroma z nizko vsebnostjo ogljika".
Med prednostnimi nalogami naj bo odločno pospeševanje razvoja in inovacij na področju tehnologij za pridobivanje trajnostnih virov energije ter odstranjevanje "namerno postavljenih" ovir, kot so subvencije za fosilna goriva, pri čemer bi bilo treba vračunati zunanje stroške, vključno tiste v zvezi s podnebnimi spremembami, v ceno proizvodnje energije. Za spodbujanje večje energetske učinkovitosti in pocenitev tehnologije, ki zmanjšuje vplive na podnebje, naj bi uporabili tako evropsko kot nacionalno zakonodajo ter
spodbujali "večje neposredno sodelovanje državljanov pri prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb, pri čemer je treba nujno zagotoviti podrobno obveščanje o vsebnosti ogljika v izdelkih in storitvah, v prihodnosti pa je mogoča tudi vzpostavitev sistema osebnih prodajnih kvot" .
Poslanci tudi menijo, da bi bilo pri reviziji sedanjega sistema trgovanja z emisijami in njegovi možni razširitvi treba temeljito proučiti zamisel o "dedovanju", to pa zaradi njenih precejšnjih slabosti in zaradi alternativnih sistemov ugotavljanja uspešnosti in prodaje na dražbi - z uporabo pristopa "od spodaj navzgor". Poleg tega bo zaradi povečanega čezmejnega trgovanja, zlasti z elektriko, treba znova opredeliti nacionalne emisijske kvote.
Strategija po Kjotu
Resolucija izraža prepričanje, da bi moral novi režim temeljiti na sicer skupni, a porazdeljeni odgovornosti, katere cilja sta zoženost in zbliževanje, na stalnem in postopno strožjem omejevanju emisij in na sodelovanju večjega števila držav pri tovrstnih prizadevanjih. Vsi cilji glede omejevanja emisij bi morali temeljiti na nedavnih znanstvenih raziskavah in težiti k temu, da ne presežejo povprečnega svetovnega povišanja temperature za 2 stopinji Celzija. Pri izbiranju ukrepov bi morali kot merilo upoštevati predvsem njihovo stroškovno učinkovitost, dolgoročni cilj pa naj bi bil oblikovanje svetovnega trgovanja z ogljikom. Dokument tudi opozarja, da mora izračun stroškovne učinkovitosti vključevati stroške neukrepanja in pričakovane gospodarske koristi zgodnjega ukrepanja in inovacij ter tudi tehnološkega izobraževanja, ki bo zmanjšalo stroške blažitve.
Cilj: zmanjšanje onesnaževanja za 60 do 80 odstotkov do leta 2050
Evropski svet je 23. marca 2005 v Bruslju sprejel odločitev, da si je treba prizadevati za 15- do 30-odstotne omejitve emisij v državah v razvoju do leta 2020. Odbor pa ob tem vseeno vztraja, da je "treba prav tako opredeliti dolgoročne cilje za omejevanje emisij" in predlaga "60- do 80-odstotno omejitev do leta 2050" . Ob tem še opozarja, da bi bilo mogoče v EU privarčevati tudi do 40 odstotkov energije, a da si je treba za to postaviti zavezujoče cilje in ugotavlja, da bi s sistemskim pristopom do leta 2020 obnovljivi viri energije lahko zadostili četrtino potreb po energiji v EU.
Evropski "eko-davki"
Evropski parlamentarci poudarjajo "uvedbo evropskega ekološkega davka" in pozivajo Komisijo, naj "pripravi predloge, države članice pa naj prvi evropski ekološki davek uvedejo najkasneje do leta 2009" .
"Obvezni cilji" za cestni promet
Poslanci poudarjajo, da "so ukrepi v transportnem sektorju bistveni, ker ta prispeva približno 30 odstotkov izpustov CO2 v Uniji, od tega je delež cestnega prometa približno 85 odstotni". Obžalujejo dejstvo, da "avtomobilska industrija v predpisanem roku verjetno ne bo dosegla cilja količine emisij 140 g/km, ki je nižji kot v obstoječem prostovoljnem sporazumu ", zato poziva k "politiki odločnih ukrepov za zmanjšanje izpustov v prometu, vključno z uvedbo predpisanih mejnih vrednosti emisij CO2 za nova vozila, z namenom srednjeročnega doseganja količine emisij 80 do 100 g/km za nova vozila ter s trgovanjem z emisijami med proizvajalci motornih vozil in ostalimi ukrepi, kot so uvedba omejitve hitrosti na ravni celotne EU, prometne dajatve in davčne olajšave, skupaj s splošnim povečanjem železniškega prometa in javnega prometa". Dokument tudi poziva Komisijo k načrtovanju inovativnih načinov za obveščanje o onesnaženju s CO2, ki ga povzroča promet, ter k predložitvi predlogov o stabilizaciji ali zmanjšanju prometa v Evropski uniji do leta 2010.
Parlament zaskrbljeno ugotavlja, da se tovorni promet povečuje, zato poziva Komisijo, da "sestavi ocene sproščanja CO2, ki ga povzroči tovorni promet in da pripravi predloge za prenos velikega deleža cestnega prevoza blaga na okolju prijaznejše načine prevoza". Komisija naj kot del pregleda Evropskega programa o podnebnih spremembah (ECCP) pripravi predloge za ustanovitev "vseevropskega hitrega železniškega omrežja za tovorni promet", ki naj bi razrešilo razdrobljenost omrežja za tovorni promet in odstranilo preostala ozka grla v infrastrukturi. Poslanci še pozivajo, naj se tudi za tovorna vozila uvede predpisane ciljne vrednosti emisij CO2.
"Ostre zahteve" za letalski promet
Ker je letalski promet odgovoren za od 4 do 9 odstotkov emisij toplogrednih plinov po vsem svetu, ob čemer se te na leto povečujejo za 3 odstotke, parlament poziva Komisijo k hitremu ukrepanju za zmanjševanje podnebnih sprememb zaradi letalskega prometa tako, da "oblikuje pilotni sistem trgovanja z emisijami za emisije letalskega prometa za obdobje od 2008 do 2012, pri tem pa upošteva celoten promet na letališčih EU" .
Več biogoriv
Da bi pokazala jasno evropsko vodstvo pred pogajanji leta 2012, parlament poziva Komisijo, da "pripravi posebne zakonodajne predloge za razširitev področja uporabe gradbene direktive ter za posodobitev direktive o biogorivih, v katero naj se vključi najnovejša tehnologija s področja biofleksi goriv (kot so MTHF, etil levulinat, itd.) in uvede obvezne skupne standarde za ta nova goriva za celotno EU, ter ustvari spodbude nakupe voznih parkov na biogoriva in opredeli minimalna razmerja mešanja dveh različnih goriv- kot je vsaj 10 odstotni delež bio goriv v bencinu - kot del pregleda ECCP" .
Biomasa: "prednostna naloga"
Poslanci menijo, da "morata biti pospešen razvoj proizvodnje energije iz biomase in spodbujanje podobnih obnovljivih virov osrednji prednostni nalogi v preusmerjanju pozornosti skupne kmetijske politike, skupaj z uravnoteženim pristopom k proizvodnji hrane" . Parlament še poudarja, da mora biti proizvodnja energije iz biomase organizirana tako, da je učinkovita v smislu pretvarjanja energije in ekološko trajnostna.
Evropske institucije kot zgled
Resolucija še poziva institucije EU, naj "bodo pozitiven zgled z zmanjševanjem toplogrednih plinov pri svojem delovanju", zato tudi poziva k "vnovičnemu razmisleku glede dveh sedežev Evropskega parlamenta" .
20051117IPR02438
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0312 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
