A6-0109/2008
7.4.2008
POROČILO
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
(SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC))
(SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC))
Oddelek III – Komisija
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalec:
Dan Jørgensen
PE 400.409v02-00
VSEBINA
1. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.........................................................4
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija 4
2. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.........................................................7
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006 7
3. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.......................................................10
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006 10
4. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA.......................................................13
o zaključku poslovnih knjig glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija 13
5. PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA...............................................16
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija 16
MNENJE Odbora za zunanje zadeve .........................................................................61
MNENJE Odbora za razvoj ...........................................................................................65
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ..................................68
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ...................71
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ..........................77
MNENJE Odbora za promet in turizem ...................................................................79
MNENJE Odbora za regionalni razvoj ..................................................................82
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje ..................................................85
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve 91
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov ...................................93
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................96
1. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija
( SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
UL L 78, 15.3.2006, str. 1. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 – Zvezek I ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 )
UL C 274, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) in delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije o dosežkih politik leta 2006 ( KOM(2007)0067 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006“ ( KOM(2007)0274 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( KOM(2007)0280 ) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen k letnemu poročilu organa, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( SEK(2007)0708 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2005“ ( KOM(2007)0118 ),
– ob upoštevanju zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela 3. maja 2006 ( KOM(2006)0194 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti)
UL C 107, 30.4.2004, str. 1. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)252),
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2006)0009 ), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEC(2007)0311 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic; nacionalnih izjav držav članic in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU
UL C 216, 14.9.2007, str. 3. ,
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe ( KOM(2008)0097 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEK(2007)0259 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 z odgovori institucij in posebnih poročil Računskega sodišča
UL C 273, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES
UL C 274, 15.11.2007, str. 130. ,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe o ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). zlasti členov 37 in 146 te uredbe,
– ob upoštevanju člena 70 poslovnika in njegove Priloge V,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6–0109/2008 ),
A. ker v skladu s členom 274 Pogodbe ES Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,
1. podeli razrešnico Komisiji glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006;
2. navaja pripombe v priloženi resoluciji;
3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki jedel sklepa, posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropski investicijski banki ter nacionalnim in regionalnim revizijskim institucijam držav članic ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).
2. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006
( SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
UL L 78, 15.3.2006, str. 1. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 – Zvezek I ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 )
UL C 274, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006
UL C 261, 31.10.2007, str. 32. ,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) in delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije o dosežkih politik leta 2006 ( KOM(2007)0067 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006“ ( KOM(2007)0274 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( KOM(2007)0280 ) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen k letnemu poročilu organa, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( SEK(2007)0708 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2005“ ( KOM(2007)0118 ),
– ob upoštevanju zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela 3. maja 2006 ( KOM(2006)0194 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti)
UL C 107, 30.4.2004, str. 1 ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)252),
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2006)0009 ), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEC(2007)0311 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic; nacionalnih izjav držav članic in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU
UL C 216, 14.9.2007, str. 3. ,
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe ( KOM(2008)0097 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEK(2007)0259 ),
– ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za proračunsko leto 2006 z odgovori agencije
UL C 309, 19.12.2007, str. 13. ,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES
UL C 274, 15.11.2007, str. 130. ,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5855/2008 – C6-0083/2008 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe o ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). zlasti člena 55,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti
UL L 11, 16.1.2003, str. 1. , in zlasti člena 14(3) Uredbe,
– ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti
UL L 297, 22.9.2004, str. 6. , in zlasti členov 66(1) in 66(2) te uredbe,
– ob upoštevanju Sklepa Komisije 2005/56/ES z dne 14. januarja 2005 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003
UL L 24, 27.1.2005, str. 35. ,
– ob upoštevanju člena 70 Poslovnika in njegove Priloge V,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6–0109/2008 ),
A. ker v skladu s členom 274 Pogodbe ES Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,
1. podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2006;
2. navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija;
3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priložen sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).
3. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006
( SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
UL L 78, 15.3.2006, str. 1. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 – Zvezek I ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 )
UL C 274, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006
UL C 261, 31.10.2007, str. 29. ,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) in delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije o dosežkih politik leta 2006 ( KOM(2007)0067 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006“ ( KOM(2007)0274 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( KOM(2007)0280 ) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen k letnemu poročilu organa, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( SEK(2007)0708 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2005“ ( KOM(2007)0118 ),
– ob upoštevanju zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela 3. maja 2006 ( KOM(2006)0194 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti)
UL C 107, 30.4.2004, str. 1 ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)252),
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2006)0009 ), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEC(2007)0311 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic; nacionalnih izjav držav članic in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU
UL C 216, 14.9.2007, str. 3. ,
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe ( KOM(2008)0097 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEK(2007)0259 ),
– ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za inteligentno energijo za proračunsko leto 2006 z odgovori agencije
UL C 309, 19.12.2007, str. 18. ,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES
UL C 274, 15.11.2007, str. 130. ,
– ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5855/2008 – C6-0083/2008 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe o ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). zlasti člena 55,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti
UL L 11, 16.1.2003, str. 1. , in zlasti člena 14(3) Uredbe,
– ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti
UL L 297, 22.9.2004, str. 6. , in zlasti členov 66(1) in 66(2) te uredbe,
– ob upoštevanju Sklep Komisije 2004/20/ES z dne 23. decembra 2003 o ustanovitvi izvajalske agencije "Izvajalska agencija za inteligentno energijo" za upravljanje aktivnosti Skupnosti na področju energije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003
UL L 5, 9.1.2004, str. 85. ,
– ob upoštevanju člena 70 Poslovnika in njegove Priloge V,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6–0109/2008 ),
A. ker v skladu s členom 274 Pogodbe ES Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,
1. podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za inteligentno energijo glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2006;
2. navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija;
3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priložen sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Izvajalske agencije za inteligentno energijo, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).
4. PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o zaključku poslovnih knjig glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija
( SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
UL L 78, 15.3.2006, str. 1. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 – Zvezek I ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 )
UL C 274, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) in delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije o dosežkih politik leta 2006 ( KOM(2007)0067 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006“ ( KOM(2007)0274 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( KOM(2007)0280 ) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen k letnemu poročilu organa, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( SEK(2007)0708 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2005“ ( KOM(2007)0118 ),
– ob upoštevanju zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela 3. maja 2006 ( KOM(2006)0194 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti)
UL C 107, 30.4.2004, str. 1. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)252),
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2006)0009 ), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEC(2007)0311 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic; nacionalnih izjav držav članic in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU
UL C 216, 14.9.2007, str. 3. ,
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe ( KOM(2008)0097 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEK(2007)0259 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 z odgovori institucij in posebnih poročil Računskega sodišča
UL C 273, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES
UL C 274, 15.11.2007, str. 130. ,
– ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 12. februarja 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008 in 5855/2008 – C6‑0083/2008 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe o ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). zlasti členov 37 in 146 te uredbe,
- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti
UL L 11, 16.1.2003, str. 1. , in zlasti členov 14(2) in 14(3) Uredbe,
– ob upoštevanju člena 70 poslovnika in njegove Priloge V,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6–0109/2008 ),
A. ker je na podlagi člena 275 Pogodbe o ES Komisija odgovorna za pripravo poslovnih knjig,
1. odobri zaključek poslovnih knjig Evropske unije za proračunsko leto 2006;
2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropski investicijski banki ter nacionalnim in regionalnim revizijskim institucijam ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).
5. PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija
( SEK(2007)1056 – C6‑0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEK(2007)1055 – C6‑0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
UL L 78, 15.3.2006, str. 1. ,
– ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 – Zvezek I ( SEK(2007)1056 – C6-0390/2007 , SEK(2007)1055 – C6-0362/2007 )
UL C 274, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 , KOM(2007)0537 ) in delovnega dokumenta služb Komisije – Priloga k poročilu Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( SEK(2007)1185 , SEK(2007)1186 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije o dosežkih politik leta 2006 ( KOM(2007)0067 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2006“ ( KOM(2007)0274 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( KOM(2007)0280 ) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen k letnemu poročilu organa, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2006 ( SEK(2007)0708 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2005“ ( KOM(2007)0118 ),
– ob upoštevanju zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela 3. maja 2006 ( KOM(2006)0194 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti)
UL C 107, 30.4.2004, str. 1. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2005)252),
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2006)0009 ), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEC(2007)0311 ),
– ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic; nacionalnih izjav držav članic in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU
UL C 216, 14.9.2007, str. 3. ,
– ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe ( KOM(2008)0097 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu ( SEK(2007)0259 ),
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2006 z odgovori institucij in posebnih poročil Računskega sodišča
UL C 273, 15.11.2007, str. 1. ,
– ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES
UL C 274, 15.11.2007, str. 130. ,
– ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 12. februarja 2008 (5842/2008 – C6-0082/2008 in 5855/2008 – C6‑0083/2008 ),
– ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe o ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9). zlasti členov 37 in 146 te uredbe,
– ob upoštevanju člena 70 poslovnika in njegove Priloge V,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6–0109/2008 ),
A. ker člen 274 Pogodbe o ES predvideva, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna Skupnosti v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in v sodelovanju z državami članicami,
B. ker je za izvajanje politike EU značilno 'deljeno upravljanje' proračuna Skupnosti med Komisijo in državami članicami, kar pomeni, da 80 % odhodkov Skupnosti upravljajo države članice,
C. ker je v svoji resoluciji z dne 24. aprila 2007
UL C 74 E, 20. 3. 2008, str. 292. o razrešnici za proračunsko leto 2005 Parlament predlagal, da mora biti vsaka država članica sposobna prevzeti odgovornost za upravljanje prejetih sredstev EU, bodisi prek enotne izjave o nacionalnem upravljanju bodisi v obliki več izjav znotraj nacionalnega okvira,
D. ker je treba nujno uvesti nacionalno izjavo na ustrezni politični ravni, ki bi zajemala vsa sredstva Skupnosti v okviru deljenega upravljanja, kot je že predlagal Parlament v svojih resolucijah o razrešnicah za leti 2003 in 2004,
E. ker v letnem poročilu za proračunsko leto 2006 (točka 0.10) Računsko sodišče priznava pomen nacionalnim izjavam skupaj z letnimi povzetki, saj “lahko ti elementi, če se pravilno izvajajo, spodbujajo boljše upravljanje in nadzor nad sredstvi EU v državah članicah“ in pod določenimi pogoji “bi lahko takšni elementi zagotovili dodano vrednost in bi jih Sodišče lahko uporabilo – v skladu z zahtevami mednarodnih standardov revidiranja“,
F. ker je Računsko sodišče v svojem mnenju št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic in 'nacionalnih izjavah' držav članic poudarilo, da je mogoče nacionalne izjave šteti kot nov element notranje kontrole nad sredstvi EU, in če poudarijo pomanjkljivosti in prednosti lahko spodbudijo izboljšano kontrolo nad sredstvi EU na področjih deljenega upravljanja,
G. ker mora biti izboljšanje finančnega upravljanja EU podprto s tesnim spremljanjem napredka v okviru Komisije in držav članic, le-te pa se morajo zavezati k upravljanju proračuna Skupnosti in zagotoviti dokončanje integriranega okvira notranje kontrole, da se tako pridobitvijo pozitivne izjave o zanesljivosti (DAS),
H. ker bi moralo izvajanje točke 44 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (MIS)
UL L 139, 14.6.2006, str. 1., kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta 2008/29/ES (UL L 6, 10.1.2008, str. 7). in člena 53(c) finančne uredbe, ki zadeva povzetke razpoložljivih revizij in izjav, znatno prispevati k izboljšanju upravljanja proračuna Skupnosti,
I. ker se načelo učinkovite notranje kontrole vključuje med proračunska načela, določena v finančni uredbi od njene spremembe z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 naprej, kot je v zgoraj navedenem akcijskem načrtu predlagala Komisija,
J. ker sta delovanje Odbora za proračunski nadzor na splošno in zlasti postopek razrešnice del postopka, katerega cilj je vzpostavitev popolne odgovornosti Komisije kot celote in posameznih komisarjev ter vseh ostalih zadevnih udeležencev, od katerih so države članice najpomembnejši del, in za finančno upravljanje EU v skladu s Pogodbo, ter s tem oblikujeta trdnejšo osnovo za odločanje;
K. K. ker bo Parlament v naslednjem proračunskem postopku ustrezno upošteval rezultate in priporočila iz razrešnice za leto 2006,
L. ker mora Svet imeti za cilj krepitev reformnih prizadevanj in odgovornosti držav članic za reševanje težav, ki jih je identificiralo Evropsko računsko sodišče ter zagotoviti boljše finančno upravljanje v Evropski uniji,
M. ker je bilo leto 2006 evropsko leto mobilnosti delavcev in je pripomoglo k večji ozaveščenosti o mobilnosti pri oblikovanju dejanskega evropskega trga dela, ter leto priprav na evropsko leto enakih možnosti za vse v letu 2007;
GLAVNI SKLEPI
1. pozdravlja napredek, ki ga je Komisija dosegla na poti do učinkovitejše uporabe sredstev EU in celotno kontrolno okolje, ki se odraža v izjavi o zanesljivosti (DAS) Evropskega računskega sodišča;
2. pozdravlja bistven napredek, ki je bil dosežen pri upravljanju sredstev skupne kmetijske politike, zlasti zahvaljujoč se delovanju integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS), ter opozarja Grčijo na obvezo za vzpostavitev sistema IAKS v skladu s svojim akcijskim načrtom;
3. poziva k vzpostavitvi skupne delovne skupine Parlamenta in Komisije za spremljanje postopka razrešnice za proračunsko leto 2006, ki zajema nacionalne izjave in letne povzetke, zunanje ukrepe in izvajanje akcijskih načrtov za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe; meni, da morata tej delovni skupini predsedovati pristojni član Komisije in predsednik Odbora za proračunski nadzor;
Izjave o upravljanju na nacionalni ravni
4. pozdravlja zavezo Komisije, da nacionalnim pobudam za pripravo in objavo nacionalnih izjav, ki so jih revidirala nacionalna računska sodišča, poda trdno politično podporo, in še naprej spodbuja države članice, naj se zgledujejo po Nizozemski, Združenem kraljestvu, Danski in Švedski; zato pričakuje, da bo Komisija vključila novo akcijsko točko o spodbujanju nacionalnih izjav o upravljanju kot del pregleda in nadaljnjega ukrepanja glede akcijskega načrta za integriran okvir notranje kontrole; poleg tega pričakuje, da bodo Komisija in države članice zagotovile, da nacionalni povzetki v celoti spoštujejo namen in pomen točke 44 medinstitucionalnega sporazuma;
Strukturni skladi
5. pozdravlja objavo prej omenjenega akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe, ki je bila posledica izražene zaskrbljenosti Parlamenta med postopkom podelitve razrešnice za proračunsko leto 2006; bo podrobno spremljal poročanje o tem akcijskem načrtu ob pripravi na razrešnico glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2007;
6. pozdravlja trdno zavezo Komisije, da bo izterjala vsa neupravičena plačila v preostalem obdobju pred zaključkom postopkov likvidacije za obdobje od leta 2000 do 2006;
7. pozdravlja zavezo Komisije, da bo v celoti uveljavila finančno uredbo, zlasti glede letnih povzetkov; pričakuje, da bo Komisija v celoti obveščala Parlament o vseh kazenskih postopkih proti državam članicam in o njihovih kršitvah; v zvezi s tem pozdravlja predhodno oceno kakovosti letnih povzetkov za kmetijstvo in strukturne sklade; z veseljem pričakuje končno oceno letnih poročil o dejavnostih različnih generalnih direktoratov;
8. meni, da je eden večjih dosežkov postopka podelitve razrešnice za proračunsko leto 2006 zaveza Komisije, da bo popravila vse posamezne napake iz letnega poročila Računskega sodišča, in zlasti zaveza, da bo v vseh primerih opravila 100 % popravke resnih kršitev pri postopkih javnih naročil ter da bo uporabila pavšalno stopnjo ali ekstrapolirane finančne popravke vedno, ko bo pri javnih naročilih odkrila sistemske težave;
9. vendar zahteva, da mora Komisija predložiti objektivne, jasne in popolne informacije o svoji sposobnosti za izterjavo neupravičeno plačanih sredstev;
10. pozdravlja dejstvo, da se je Komisija, kot neposredni izid postopka podeljevanja razrešnice za proračunsko leto 2006, končno zavezala k uporabi politike začasne ustavitve plačil takoj po odkritju resnih pomanjkljivosti sistema;
11. z veseljem pričakuje četrtletna poročila o popravkih in izterjatvah, ki jih mora revidirati Evropsko računsko sodišče, vključno z uvedbo sistema in sheme poročanja, s katero bodo naknadne izterjatve lahko povezane z letom, v katerem so bila sredstva dodeljena; upa, da bo s tem prvič in pravočasno za postopek podeljevanja razrešnic za proračunsko leto 2007 pridobil dober pregled nad stanjem na tem področju; meni, da mora Komisija predložiti pregled in končni datum izvajanja akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije pod skupnim upravljanjem za strukturne ukrepe;
12. spominja Komisijo na zaveze z izredne predstavitve odbora 25. februarja 2008:
a) vsako četrtletje pričakuje poročilo glede izvajanja prej omenjenega akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja Komisije za strukturne ukrepe za izboljšanje revizij, odločanje o potrebnih postopkih za začasno opustitev in popravljanje ter njihovo uporabo in tudi za izboljšanje izterjatev;
b) v tesnem sodelovanju z Računskim sodiščem razvije novo shemo poročanja o izterjatvah in finančnih popravkih ter da predloži podrobni časovni razpored za razvoj in uporabo te nove sheme poročanja;
c) predloži akcijski načrt s podrobnimi ukrepi glede preprečevanja visokih stopenj napak;
13. odobrava stališče Komisije, da v primerih nepravilnosti sproži popravne ukrepe, vključno z zamrznitvijo plačil in izterjavo neupravičenih ali nepravilno izvršenih plačil, ter da bo Parlamentu poročala vsaj dvakrat na leto o s tem povezanimi ukrepi;
14. odobrava stališče Komisije, da vsem ugotovljenim nepravilnostim nujno sledijo popravni ukrepi, vključno z zamrznitvijo plačil in izterjavo neupravičenih ali nepravilno izvršenih plačil, ter da bo o teh ukrepih vsaj dvakrat na leto poročala Parlamentu;
Zunanji ukrepi
15. meni, da se Komisija po postopku razrešnice za proračunsko leto 2006 vedno bolj zaveda pomena preglednosti, vidnosti in političnega vodstva za vsa sredstva EU, ki se izvajajo na področju zunanjih ukrepov, ne glede na to ali neposredno pripadajo Komisiji prek decentraliziranega upravljanja ali preko mednarodnih skrbniških skladov;
16. pozdravlja zavezo predstavnika ZN v Iraku, da bo izboljšal informiranje Komisije v realnem času, in meni, da je 13 mesecev podrobne raziskave o uporabi sredstev EU prek mednarodnih skrbniških skladov pripomoglo k večji ozaveščenosti glede potrebe po odgovornosti pri uporabi denarja davkoplačevalcev v EU; poziva Komisijo, naj tesno sodeluje s Parlamentom pri reviziji okvirnega finančnega in upravnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi (FAFA);
17. pozdravlja dejstvo, da bo Komisija vključila informacije o službenih obiskih v okviru okvirnega finančnega in upravnega sporazuma, pa tudi ustrezne sklepe v letna poročila o dejavnostih, ki jih bo konec marca 2008 podpisal generalni direktor, in bo to Parlamentu omogočilo, da te informacije upošteva med glasovanjem o poročilu o razrešnici na aprilskem delnem zasedanju;
18. še vedno pričakuje seznam enot, za katere ni bilo opravljenega razpisnega postopka za pogodbe iz leta 2006; poziva Komisijo, naj ta seznam predloži Odboru za proračunski nadzor pred koncem postopka o razrešnici za proračunsko leto 2006;
19. sprejema predlog Komisije o razpravi glede opredelitve nevladnih organizacij po tem, ko bodo na razpolago rezultati stalnih revizij nevladnih organizacij, ki jih opravlja Računsko sodišče;
20. poziva Komisijo, naj:
a) redno posreduje informacije o večdonatorskih skrbniških skladih, ki jih financira EU, tako samoiniciativno kot na zahtevo Parlamenta;
b) predstavi ukrepe, s katerimi bo izboljšala prepoznavnost sredstev EU pri izvajanju zunanje pomoči prek drugih organizacij;
c) sprejme ukrepe, s katerimi bo revizorjem EU (Evropsko računsko sodišče, ES ali zasebna podjetja) olajšala izpeljavo revizij za projekte, ki so pod deljenim upravljanjem, zlasti za projekte, ki se upravljajo v sodelovanju z ZN;
21. pozdravlja zavezo Komisije, da bo še naprej obveščala Parlament o upravičencih do sredstev, kot navaja člen 30 finančne uredbe, ter da bo še izpopolnila politično vodenje, prepoznavnost in nadzor nad sredstvi, zlasti za sredstva, upravljana prek mednarodnih skrbniških skladov;
22. meni, da se mora Komisija odzvati in izpolniti pomembne zahtevke iz predhodne resolucije Parlamenta, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2005, kar ne velja za področje nacionalnih izjav, kjer je Parlament pozval Komisijo, da Svetu pred koncem leta 2008 posreduje predlog izjave o nacionalnem upravljanju, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v okviru deljenega upravljanja; obžaluje tihi pristanek Komisije na kolektivno neodgovornost držav članic, z izjemo Danske, Švedske, Nizozemske in Velike Britanije, glede finančnega poslovodenja Evropske unije;
23. meni, da mora Komisija predstaviti celovite in zanesljive zneske za izterjave, ter pri tem specificirati natančno proračunsko vrstico in leto, na katere se posamezna izterjava nanaša; drugačna predstavitev podatkov bi onemogočila resno kontrolo; se zaveda, da mora Komisija te informacije v veliki meri pridobiti preko in od držav članic; v ta namen poudarja, da je Parlament v zadnjih treh letih predlagal izjave o nacionalnem upravljanju, da bi Komisija lahko te informacije predložila in s tem zapolnila pomanjkanje preglednosti;
24. vztraja pri dostopu javnosti do informacij glede vseh članov strokovnih in delovnih skupin, ki sodelujejo s Komisijo, kakor tudi popolno razkritje upravičencev do sredstev EU;
HORIZONTALNA VPRAŠANJA
Izjava o zanesljivosti
Zanesljivost računovodskih izkazov
25. z zadovoljstvom ugotavlja pozitivno mnenje Evropskega računskega sodišča, ki zadeva zanesljivost letnih računovodskih izkazov in izjave, ki razen nekaterih ugotovitev v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti, rezultate njihovih operacij in denarne tokove na dan 31. decembra 2006, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije (Poglavje 1, Izjava o zanesljivosti, odstavki VII do IX);
26. vendar izraža zaskrbljenost zaradi pripomb Evropskega računskega sodišča o napakah, ki so bile ugotovljene pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot fakture/izjave o stroških in predfinanciranje, posledica katerih so za približno 201 milijon EUR previsoko navedene obveznosti in za približno 656 milijonov EUR previsoko naveden skupni znesek kratkoročnega in dolgoročnega predfinanciranja; zlasti obžaluje pomanjkljivosti v računovodskih sistemih nekaterih institucij in generalnih direktoratih Komisije, ki še vedno ogrožajo kakovost finančnih informacij (zlasti za ločitev proračunskih let in prejemke zaposlenih), zaradi česar so bili po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov sprejeti številni popravki;
27. obžaluje dejstvo, da finančni dokumenti niso poslancem Odbora za proračunski nadzor na voljo v vseh uradnih jezikih Evropske unije;
28. ugotavlja, da računovodja Komisije za proračunsko leto 2006 ni mogel zagotoviti potrditve lokalnih sistemov v Uradu za sodelovanje EuropeAid, Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo ter v Generalnem direktoratu za zunanje odnose;
29. opozarja Komisijo na obvezo, ki je določena v letnem poročilu organa, pristojnem za podeljevanje razrešnice, o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2005 ( KOM(2007)0538 ), da vsako polletje proračunski organ obvesti o poslovodenju vnaprejšnjega financiranja, kot je bilo zahtevano v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2005, in globoko obžaluje dejstvo, da to poročilo še ni bilo poslano Parlamentu;
Zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov
30. z zadovoljstvom ugotavlja, da so po mnenju Evropskega računskega sodišča na področjih, kjer se izvajajo nadzorni in kontrolni sistemi na način, ki zagotavlja ustrezno stopnjo tveganja, transakcije gledano v celoti brez pomembnih napak;
31. kljub temu obžaluje dejstvo, da na zelo pomembnih področjih porabe Skupnosti, kot so strukturni ukrepi, notranja politika in zunanji ukrepi na ravni izvajalskih organizacij, napake še vedno pomembno vplivajo na plačila;
32. z zaskrbljenostjo opaža, da Evropsko računsko sodišče še vedno ugotavlja pomanjkljivosti pri delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov ter ustreznih pridržkov na zagotovila, ki jih nudijo izjave generalnih direktorjev Komisije, predvsem glede njihovega vpliva na zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ter opozarja države članice in Komisijo o njihovih pristojnostih na tem področju;
Informacije in okvir izjave o zanesljivosti
33. pozdravlja delo, ki ga je opravilo Evropsko računsko sodišče za dodatno izboljšanje jasnosti pristopa k pripravi DAS glede dejavnikov, ki iz leta v leto prispevajo k učinkovitejšim in smotrnejšim sistemom kontrole v posameznih sektorjih, ter Računsko sodišče poziva, naj o tem še naprej redno obvešča Parlament;
34. obžaluje pomanjkanje jasnosti glede zakonitosti in neizogiben vpliv na medije, ki ga bo imelo poročanje Računskega sodišča o sredstvih EU, ki so jih, v skladu s pravili za upravičenost, prejeli nekateri novi upravičenci (na primer železniške družbe, jahalni klubi/klubi za vzrejo konj, golf klubi/prostočasni klubi in mestni sveti); poudarja, da je s pravnega vidika to konec koncev razprava o pravilih o upravičenosti; poudarja, da je Parlament v preteklosti vseeno podpiral Računsko sodišče, in ga bo podpiral tudi v prihodnje, ko v svojih posebnih poročilih opominja na učinkovitost in uspešnost;
35. ponovno poudarja, da je Računsko sodišče uporabilo razpoložljive revizije in poročila nacionalnih revizijskih institucij kot sestavni del svoje nove metodologije; poziva Računsko sodišče, naj Odbor za proračunski nadzor obvesti o tem, kako te informacije uporablja, in nadalje poziva Računsko sodišče, naj poda mnenje o uporabnosti informacij, ki jih je pridobilo od nacionalnih revizijskih institucij, ko je pripravljalo svoje letno poročilo;
36. pozdravlja kakovost določenih delov letnega poročila Evropskega računskega sodišča, kot je del o strukturnih ukrepih, ki omogoča vsem zadevnim akterjem, da identificirajo težave in svoja prizadevanja usmerijo v potrebne izboljšave;
Upravljanje proračuna
37. ugotavlja, da so si službe Komisije v letu 2006 močno prizadevale, da bi zagotovile celovito in pravilno evidentiranje novih plačil predfinanciranja, kakor tudi novih odprtih faktur/izjav o stroških ter ločitve proračunskih let;
38. ugotavlja, da je bilo za strukturne sklade leto 2006 zadnje leto programskega obdobje 2000 – 2006, v katerem so bile do konca leta za to obdobje sprejete vse obveznosti;
39. je zaskrbljen, da neporavnane proračunske obveznosti ob koncu leta 2006 tako predstavljajo celotni obseg preostalih plačil, ki bodo izvršena v finančni perspektivi 2000 – 2006, in ustrezajo 28 % skupnih zneskov iz pripadajočih postavk finančne perspektive za celotno obdobje;
40. obžaluje, da so se neporavnane proračunske obveznosti – neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih, predvsem za večletne programe – in so povezane s strukturnimi dejavnostmi in Kohezijskim skladom, leta 2006 povečale za 12,6 milijarde EUR (10,6 %) na 131,6 milijarde EUR;
41. je zaskrbljen, da bi pritiski k porabi v letu n +2 ovirali pravilno obravnavo postopkov prenehanja strukturnih programov in projektov; poudarja, da so se plačila glede strukturnih skladov že leta 2007 v primerjavi z letom 2006 povečala za skoraj 50 %; poudarja, da mora Komisija zagotoviti učinkovit postopek prenehanja in poudarja pomembno vlogo držav članic v tem postopku;
42. obžaluje, da je bila stopnja porabe pri Kohezijskem skladu, ESRR in ESS v novih državah članicah manjša od pričakovane, kar je bilo povezano z njihovimi težavami pri sprejemanju odhodkov; poziva Komisijo, da poda podrobnejše pojasnilo za manjšo porabo proračunskih sredstev za strukturne dejavnosti od nacionalno predvidene;
Izjave o državnem upravljanju in točka 44 medinstitucionalnega sporazuma
43. poudarja, da je treba nujno uvesti nacionalno izjavo na ustrezni politični ravni, ki bo zajemala vsa sredstva Skupnosti v okviru deljenega upravljanja, kot je zahteval Parlament v svojih resolucijah, ki spremljajo sklepe o razrešnicah za proračunska leta 2003, 2004 in 2005;
44. opozarja, da je v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2005 Parlament pozival Komisijo, da Svetu pred koncem leta 2008 predloži predlog izjave o nacionalnem upravljanju, ki zajema vsa sredstva Skupnosti v okviru deljenega upravljanja in temelji na prenizkih prijavah različnih nacionalnih organov, ki so pristojni za upravljanje odhodkov; zavrača odgovor, ki ga je Komisija podala v prilogi k svojemu poročilu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi postopka razrešnice za leto 2005 ( SEC (2007)1185):“Komisija ne bo sprejela priporočenih ukrepov, saj je treba upoštevati različno vladno strukturo in strukture upravljanja za sredstva EU v okviru deljenega upravljanja 27 držav članic, ker razvoj izjave o enotnem standardu ne bi prinesel večjih koristi. Komisija bo še naprej podpirala takšne pobude, ki jih sprejmejo nacionalne uprave“; meni, da je ta odgovor zelo nezadovoljiv, če se pri tem upošteva dejstvo, da več kot 80 % splošnega proračuna Evropske unije sodi v okvir 'deljenega upravljanja' in še bolj glede na trenutne razmere v strukturnih skladih, kot je navedlo Računsko sodišče v svojem letnem poročilu 2006;
45. močno podpira pobudo nekaterih držav članic (Združenega kraljestva, Nizozemske, Švedske, Danske), da bi potrdile sprejetje nacionalne izjave o upravljanju sredstev Skupnosti , in je zaskrbljen zaradi dejstva, da kljub tem pobudam, večina drugih držav članic nasprotuje njeni uvedbi; poziva Komisijo, naj predstavi morebitne sprejemljive prednosti glede kontrolnih odnosov med Komisijo in tistimi državami članicami, ki so začele izvajati prej omenjene pobude; zahteva, da Komisija redno poroča Odboru za proračunski nadzor o napredku pri teh določbah;
46. ugotavlja, da je prve letne povzetke poslala večina držav članic, in poziva Komisijo, naj sproži postopek za ugotavljanje kršitev zoper tiste države članice, ki niso izpolnile svojih dolžnosti; poudarja, da Parlament obravnava te letne povzetke kot prvi korak proti izjavam o nacionalnem upravljanju; poziva Komisijo, da pred prvo obravnavo proračuna za leto 2009 oblikuje dokument, ki bo analiziral prednosti in pomanjkljivosti nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov v zvezi s sredstvi Skupnosti ter rezultate izvedenih revizij v vsaki državi članici, ter dokument predloži Parlamentu in Svetu; Komisijo poziva tudi, naj poroča o kakovosti letnih povzetkov in zagotovi dodano vrednost k procesu, kot na primer z opredelitvijo skupnih težav, morebitnih rešitev in najboljših praks;
47. vendar je seznanjen s kritično izjavo Računskega sodišča o nacionalnem revizijskem delu, da mora zunanji revizor, ki se želi zanašati na ali uporabiti mnenje ali delo drugih, pridobiti neposredne dokaze o trdni podlagi tega dela; zato meni, da je delo delovne skupine Odbora za stike, ki je odgovorna za razvoj skupnih revizijskih standardov in primerljivih revizijskih meril, pripravljenih po meri za območje EU, osrednjega pomena, in poziva Komisijo, naj spodbudi vse države članice, naj pri tem delu sodelujejo;
Vodenje države
48. opozarja Komisijo na predhodno kritiko Parlamenta glede trdnosti podlage, na kateri je Komisija trdila, da sprejema svojo politično odgovornost prek zbirnega poročila, z ozirom na to, da Komisija nima celotnega vpogleda v 80 % sredstev v okviru deljenega upravljanja in kakovost letnih poročil o dejavnostih niha; poudarja, da je vir tega pomanjkanja vpogleda dvojen: po eni strani nezadostno spremljanje in nadzor s strani Komisije, po drugi strani pa pomanjkanje konkretnih rešitev in odgovornosti na ravni držav članic;
49. obžaluje tihi pristanek Komisije na kolektivno neodgovornost večine držav članic glede finančnega poslovodenja Evropske unije; pozdravlja in podpira pobude nekaterih držav članic in poziva ostale države članice, naj jim v tem sledijo;
50. ugotavlja, da proračun izvršujejo Komisija in njeni člani in ne generalni direktorji, ki so pooblaščeni odredbodajalci, in potemtakem obžaluje, da povečane odgovornosti generalnih direktorjev ni spremljal zaznamek neposredne (in ne politične) odgovornosti članov Komisije; poziva Komisijo, da predstavi predlog za izboljšanje tega stanja, ki je v nasprotju s členom 274 Pogodbe;
51. pozdravlja zanesljivo analizo komisijskega sistema notranje kontrole (poglavje 2 letnega poročila za leto 2006), ki jo je izvedlo Evropsko računsko sodišče; spodbuja Evropsko računsko sodišče, naj nadaljuje ta pozitivni razvoj in vključi analizo posameznega ukrepanja oziroma neukrepanja članov Komisije, da se tako izboljša položaj;
52. opozarja, da gre pri upravljanju za položaj osebja, ki dela na proračunskih in kontrolnih funkcijah glede poslovodne ravni, za krepitev njihove vloge za ukrepanje in za njihove veščine ter usposabljanje;
53. poziva generalnega direktorja Generalnega direktorata za proračun, da poda uradno mnenje o kakovosti in učinkovitosti sistemov notranje kontrole;
54. poziva generalnega sekretarja, da poda uradno izjavo o zanesljivosti v zvezi s kakovostjo posameznih izjav generalnih direktorjev;
55. zahteva, da notranji revizor Komisije v obliki revizijskega mnenja oceni izjavo o zanesljivosti generalnega sekretarja;
56. opozarja na pomen funkcionalnih smeri poročanja – odprte komunikacije med enakimi skupinami specializiranega strokovnega osebja v različnih generalnih direktoratih, kot je na primer osebje s področja IT, osebje za notranjo kontrolo, računovodje itd., v takšni organizaciji, kot je Komisija; obžaluje zelo omejena prizadevanja za vpeljavo tega instrumenta upravljanja; poziva Komisijo, da čim prej zagotovi vpeljavo obveznih funkcionalnih smeri poročanja in najkasneje do septembra 2008 o tem obvesti pristojni odbor Parlamenta;
57. poziva Komisijo k povišanju računovodja na isto raven kot jo imajo njegovi enakovredni sodelavci;
58. nadalje poziva Komisijo, da spremeni sestavo odbora za spremljanje poteka revizije tako, da bo število zunanjih članov enako številu članov Komisije; poziva Komisijo, naj enega izmed zunanjih članov odbora za spremljanje napredka revizije imenuje za njegovega predsednika;
59. od Komisije pričakuje, da bo izdala letno izjavo o zanesljivosti inštitucije na ravni celotne Komisije, ki jo bo njen predsednik predstavil pristojnemu odboru Parlamenta, tj. Odboru za proračunski nadzor;
Sistem notranje kontrole Komisije
Akcijski načrt k integriranemu okviru notranje kontrole
60. pozdravlja splošni napredek, ki je bil dosežen pri razvoju komisijskega sistema notranje kontrole;
61. se ne strinja z izjavo Komisije v njenem prej omenjenem poročilu o napredku o akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole za leto 2008, da so ukrepi 1, 3, 3N, 5, 8 in 13 zaključeni; poudarja, da Parlament doslej ni poznal dokazil niti izjav, ki bi utemeljile tako izjavo; zato je prisiljen, da resno podvomi ali so bili tej ukrepi pripravljeni, kaj šele ali so bili izvedeni oziroma ali so imeli vpliv na izvajanje akcijskega načrta;
62. vendar pozdravlja polletni pregled napredka na področju izvajanja akcijskega načrta;
63. vendar poudarja, da je Komisija za izvajanje ukrepov 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 in 15 odvisna tudi od sodelovanja z državami članicami; poudarja, da Parlament te ukrepe v celoti podpira in zato poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva, ki so ji na voljo, da jih čim prej izvede;
64. pričakuje, da bo Parlament za postopek razrešnice za proračunsko leto 2007 zadevni pregled napredka prejel pred 1. januarjem 2009;
Analiza obstoječega ravnovesja med odhodki iz poslovanja in stroški kontrolnega sistema za sredstva EU
65. globoko obžaluje, da vse do danes Parlament še ni prejel informacij glede analize stroškov in koristi kontrolnih sistemov za sredstva EU, kot je bilo zahtevano resoluciji, priloženi k sklepu o razrešnici za proračunsko leto 2005;
Sintezno poročilo
66. meni, da je nesprejemljivo, da Komisija zmanjšuje revizijske rezultate Računskega sodišča, ki temeljijo na široko sprejetih mednarodnih revizijskih standardih zaradi "razlik v mnenju o vrsti in vplivu napak ter o ocenjevanju sistemskih pomanjkljivosti, prav tako pa deloma različnih mnenj glede delovanja mehanizmov za finančne popravke" (stran 2, zadnji odstavek);
67. meni, da se morajo vse rezervacije glede pomanjkanja zagotovila o zakonitosti in pravilnosti porabe Skupnosti, odražati v letnih poročilih o dejavnostih pa tudi v sinteznem poročilu; zato je zelo presenečen, da so se trije generalni direktorati šele leta 2006 odločili, da vključijo rezervacije glede upravljanja in kontrole INTERREG, ki po njihovih besedah obstajajo že več let (stran 4, zadnji odstavek);
68. je zaskrbljen zaradi izjav notranjega revizorja v svojem prvem preglednem poročilu, v katerem navaja, da polovica kritičnih in zelo pomembnih priporočil kljub napredku ni bila izvedena pred določenimi ciljnimi datumi (stran 8, predzadnji odstavek); poziva Komisijo, naj bolj poudari izvajanje teh priporočil;
Politična odgovornost in odgovornost Komisije na področju upravljanja
Letna poročila o dejavnostih
69. z obžalovanjem ugotavlja, da je v skladu z Evropskim računskim sodiščem: “(...) pri pomembnih delih proračuna EU mnenje generalnih direktorjev o zakonitosti in pravilnosti porabe EU pozitivnejše, kot bi bilo skladno z revizijo Sodišča.“ (odstavek 2.13 letnega poročila);
70. obžaluje, da je Evropsko računsko sodišče v svojem letnem poročilu ponovno poudarilo, da nekatera letna poročila o dejavnostih še vedno ne vključujejo zadostnih dokazov za izjavo o zanesljivosti (točke 2.14 do 2.18 letnega poročila);
71. pozdravlja dejstvo, da je bilo v zbirnem poročilu poudarjeno, da “v vseh primerih, v katerih se mnenji Evropskega računskega sodišča in generalnega direktorja razlikujeta, mora slednji svoje mnenje predstaviti v naslednjem letnem poročilu o delu.“ ( KOM(2007)0274 , točka 2), in upa, da bodo izboljšave vidne v letnih poročilih o dejavnostih za leto 2007 in prihodnja leta;
72. poziva Komisijo, naj z vzpostavitvijo skupnih meril za pripravo rezervacij in večjo formalizacijo letnih poročil o dejavnostih izboljša ta poročila, da omogoči boljšo primerjavo med letnimi poročili o dejavnostih generalnih direktoratov in skozi čas; poziva Komisijo, naj upošteva pripombe Računskega sodišča o letnih poročilih o dejavnostih, in naj izboljšave pripravi v tesnem sodelovanju z Računskim sodiščem;
Preglednost in etika
73. pozdravlja objavo sporočila Nadaljnji ukrepi po objavi Zelene knjige „Pobuda za preglednost v Evropi“ ( KOM(2007)0127 ), v kateri Komisija v skladu s členom 30(3) finančne uredbe navaja, da bodo podatki o upravičencih do sredstev EU javno dostopni od leta 2008 naprej (del 2.3.2.) in izjavlja, da bo “spomladi leta 2008“ odprt register zastopnikov interesov (lobistov);
74. zaveda se argumentov v korist prostovoljne in obvezne registracije lobistov; seznanjen je z odločitvijo Komisije, da se vzpostavi prostovoljni register in ovrednoti sistem po enem letu; se zaveda pravne podlage za obvezno registracijo, ki jo določa lizbonska pogodba; opozarja, da je obstoječi register Parlamenta že obvezen, in da bi moral biti morebitni skupni register dejansko obvezen, saj je registracija v obeh primerih predpogoj za vstop v Parlament;
75. opozarja na potrebo po novemu kodeksu ravnanja za člane Komisije, da se izboljša skupna politična pristojnost in odgovornost za politične sklepe, pa tudi za izvajanje politike s strani njihovih služb;
76. vztraja pri odgovornosti Komisije za zagotavljanje popolnosti, možnosti iskanja in primerljivosti podatkov, ki jih posredujejo upravičenci do sredstev EU, in opozarja na pisni odgovor Komisije Parlamentu, v katerem je določena namera, da se pred aprilom 2008 vzpostavijo skupni standardi za te nize informacij in se o tem dogovori z državami članicami;
77. opozarja na svoje pripombe iz točke 85 v resoluciji o razrešnici za proračunsko leto 2005, v katerih se je zahteval enostaven dostop do informacij o tem, kdo je zastopan v različnih strokovnih skupinah in kakšne so njihove naloge, ter iz točke 86, v kateri je bila Komisija pozvana, da objavi imena oseb, ki sodelujejo v teh skupinah, in imena posebnih svetovalcev, ki so jih zaposlili posamezni komisarji, generalni direktorati ali kabineti; poziva, da je treba javno objaviti imena vseh strokovnjakov in svetovalcev v delovnih skupinah Komisije;
78. opozarja na odgovore, ki so jih je Komisija podala Parlamentu med predstavitvijo članov Komisije, pristojnih za razrešnico, ki je potekala 21. januarja 2008, iz katerih izhaja, da bodo ti registri vsebovali vse strokovne skupine, vključno z informacijami o članih komitoloških odborov, posameznih strokovnjakih, skupnih subjektih in odborih za socialni dialog;
79. opozarja na zahtevo v odstavku 76 svoje resolucije o razrešnici za leto 2005, “da v zavezujoč kodeks ravnanja komisarjev vključi temeljne etične standarde in vodilna načela, ki jih morajo komisarji spoštovati pri opravljanju svoje funkcije, predvsem pri imenovanju sodelavcev, zlasti v svojem kabinetu“;
80. obžaluje odgovor, ki ga je Komisija podala v prilogi k svojemu poročilu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi postopka razrešnice za leto 2005
SEK(2007) 1185, 19.9.2007, str.18. , saj ta pravila še ne obstajajo in poziva Komisijo, naj jih sprejme;
81. opozarja na pomen popolne preglednosti in obveščanja glede osebja v kabinetih komisarjev, ki ni bilo zaposleno v skladu s kadrovskimi predpisi;
SEKTORSKA VPRAŠANJA
Prihodki
82. pozdravlja dejstvo, da so po mnenju Evropskega računskega sodišča vsi pomembni vidiki sistemov za carinski nadzor zadovoljivi, da so izkazi glede tradicionalnih lastnih sredstev zanesljivi in da so poslovni dogodki zakoniti in pravilni, čeprav so še vedno prisotne določene pomanjkljivosti;
83. pozdravlja dejstvo, da je Komisija sredstva iz naslova DDV in BND po oceni Evropskega računskega sodišča pravilno izračunala, zbrala in vknjižila na račune Skupnosti;
84. glede sredstev iz DDV z zadovoljstvom ugotavlja, da je Komisija ohranila pogostost in kakovost svojih inšpekcijskih pregledov; vendar pa je zaskrbljen zaradi števila neporavnanih rezerv in zato Komisijo poziva, da si v sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva zagotoviti odpravo rezerv v razumnem časovnem okviru;
85. poziva Komisijo, da Parlamentu sporoči, kaj namerava storiti v primeru držav članic s stalnimi rezervami;
Skupna kmetijska politika
86. pozdravlja splošno izboljšanje na področju izdatkov za SKP in izjavo Evropskega računskega sodišča, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), ki je glavno orodje za kontroliranje pomoči na površino, premij za živali in sheme enotnega plačila na površino, učinkovit sistem za omejevanje tveganja za nepravilne odhodke, če se pravilno uporablja;
87. ceni prizadevanja Komisije za razširitev uporabe IAKS-a in pričakuje, da bo Komisija v skladu z načrti in odgovori, ki jih je predstavila Parlamentu, zagotovila, da bo odstotek odhodkov za kmetijstvo, ki ga pokriva IAKS, vsaj 89 % do konca leta 2010 in 91,3 % do konca leta 2013;
88. obžaluje, da je Evropsko računsko sodišče ugotovilo, da so napake še vedno pomembno vplivale na odhodke za SKP, in obžaluje dejstvo, da se kontrole in preverjanja v okviru IAKS-a še vedno ne izvršujejo učinkovito oziroma še niso popolnoma zanesljivi v nekaterih državah članicah, in zato poziva Komisijo, naj z državami članicami dvojno preveri, da se IAKS v celoti izvaja v vseh državah članicah EU-15 in da se pomanjkljivosti, ki so bile odkrite v državah članicah EU-10 odpravijo;
89. obžaluje, da je Evropsko računsko sodišče ponovno ugotovilo težave pri izvajanju IAKS-a v Grčiji; popolnoma podpira namen Komisije (kot je bil naveden v pristojnem odboru), da strogo uveljavlja obstoječo zakonodajo glede začasne ustavitve plačil, če grška vlada v določenem roku ne odpravi trenutnih težav;
90. obžaluje dejstvo, da je pri kmetijsko-okoljskih ukrepih na področju razvoja podeželja stopnja napak običajno visoka, saj kmetje ne izpolnjujejo pogosto zapletenih pogojev za upravičenost; meni, da bi morala Komisija pri teh ukrepih ustrezno preučiti primernost pogojev za upravičenost in preučiti možnosti za njihovo poenostavitev;
91. ugotavlja, da je Komisija navedla morebitno potrebo po uporabi različne ravni dopustnega tveganja na kmetijskem in okoljskem področju, da se tako vzpostavi pravilno ravnovesje med izboljšanjem in zaščito okolja ter odhodki za kontrolo uporabljenih ukrepov; vendar vztraja pri zagotavljanju pravilnega izvajanja in zadostne kontrole nad porabo Skupnosti in poziva Komisijo, da izvede temeljito preiskavo in preuči možne stroške in koristi na področju kmetijsko-okoljskih ukrepov, kakor tudi povezavo z drugimi področji porabe, ter predstavi analizo Svetu, Parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču kot minimalno podlago za razpravo o potrebi po reformi, ki jo je nakazala Komisija;
92. ugotavlja, da odkar novi postopek potrditve obračunov skrbi za nepravilnosti, ki jih imajo države članice za nepopravljive, in zneski bremenijo Skupnost na podlagi informacij iz držav članic, mora Komisija sedaj izvesti podrobno spremljanje, da zagotovi, da dolgovi pravilno in ustrezno bremenijo proračun Skupnosti;
93. opozarja tudi, da stroške finančnih popravkov nosijo države članice, običajno davkoplačevalci, namesto da bi jih nosili upravičenci nepravilno izplačane pomoči;
94. v skladu z Evropskim računskim sodiščem ugotavlja, da Komisija pri reviziji sheme enotnega plačila (prvič leta 2006) ni opredelila obsega in intenzivnosti dela za certifikacijske organe, in so tako nekateri organi (na primer v Italiji) iz svojega dela izvzeli preverjanje pravic in to le omenili v svojih potrdilih, Komisija pa je to sprejela brez pripomb;
95. obžaluje, da Komisija stopnje nepravilnih plačil, ki jih financira SKP, ne pozna ali je še ni ocenila na način, ki bi bil po mnenju Računskega sodišča ustrezen; ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da popravkov za nepravilna plačila, za katera je najvišji ocenjeni znesek 100 milijonov EUR, ni bilo mogoče opraviti, ker so bila odkrita po izteku roka; poziva Komisijo, naj za revizije skladnosti nameni ustrezna sredstva, da izvede popravke za nepravilna plačila v časovnem roku;
96. meni, da bi morala Komisija vse pomanjkljivosti, ki jih je Evropsko računsko sodišče navedlo v letnem poročilu, odpraviti, da se ponudi višja stopnja zagotovila, ki ga je mogoče pridobiti iz dela certifikacijskih organov;
97. je seznanjen z zaključki iz točk 5.20 in 5.21 letnega poročila Evropskega računskega sodišča za leto 2006 in zato poziva Komisijo, da izboljša preglede v Združenem kraljestvu, ki ni ravnalo v skladu z zakonodajo Skupnosti, ko je lastnikom zemljišč dodelilo pravice ter jim izplačalo shemo enotnih plačil (SEP) in pomoč za razvoj podeželja za zemljišča, ki so jih dali v najem in jih obdelujejo kmetje najemniki, ter tudi nekatere države članice (Avstrija, Irska in Združeno kraljestvo), ki niso pravilno uporabljale nekaterih ključnih elementov SEP in so konsolidacijo pravic razširile tako, da presega določbe uredbe;
98. je seznanjen z zelo jasno izjavo Komisije, tako v odgovorih Evropskemu računskemu sodišču (odstavek 5.27 letnega poročila) kot pred pristojnim odborom Parlamenta, da nihče ni upravičen do kmetijske pomoči, če ne opravlja kmetijske dejavnosti; pričakuje, da bo Komisija spremljala primere, ki jih je identificiralo Evropsko računsko sodišče, in bo zagotovila, da ne bodo opravljena plačila – v primeru, da so že bila opravljena, pa bodo izterjana – lastnikom zemljišč, ki ne opravljajo kmetijske dejavnosti;
99. v luči izjave Evropskega računskega sodišča, iz katere izhaja, da so med več kot 700 novimi upravičenci golf klubi, kriket klubi, prostočasni klubi/živalski vrtovi, jahalni klubi, železniške družbe, mestni sveti itd., poziva Komisijo, da pripravi splošni pregled in oceno razvoja na področju dodeljevanja kmetijske pomoči takšnim upravičencem, ki so upravičeni do sredstev v okviru veljavnih pravil;
100. opozarja države članice o obstoječi možnosti, da se v nacionalnem okviru vpliva in odloča o nadaljnjem omejevanju dejavnosti in upravičencev do sredstev; poziva Komisijo, da, kadar je to primerno v luči razvojev in v skladu s komisijsko oceno nameravane uporabe podpornih ukrepov, predstavi predlog za spremembo ali revizijo pravil;
Strukturni ukrepi, zaposlovanje in socialne zadeve
101. opominja, da je v letu 2006 financiranje Skupnosti za strukturne politike znašalo 32,4 milijarde EUR; poudarja, da je za leto 2007 brez upoštevanja sofinanciranja držav članic ta znesek narasel na 46,4 milijarde EUR;
102. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu navedlo, da na povračilo odhodkov za projekte strukturnih politik vplivajo pomembne napake, in da je delež povračil v primeru, na katerega je vplivala napaka, 44 % ter da vsaj 12 % skupnega zneska povračil za strukturne politike ne bi smelo biti povrnjenih;
103. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja pripombe Računskega sodišča, po katerih:
a) so bila povračila pravilno izvršena le za 31 % projektov iz revizijskega vzorca Računskega sodišča, nanje pa niso vplivale napake v zvezi s skladnostjo;
b) so kontrolni sistemi v državah članicah na splošno neuspešni ali zmerno uspešni;
c) je imela le nekaj več kot polovica revizij Komisije, ki jih je preučilo Računsko sodišče, vse značilnosti uspešnega instrumenta nadzora:
obžaluje sklepe, po katerih je Računsko sodišče z razumno zanesljivostjo trdilo, da vsaj 12 % skupnega zneska, povrnjenega za projekte strukturnih politik, ne bi smelo biti povrnjenega;
104. meni, da je nesprejemljivo, da so glede na Evropskega računskega sodišča prvostopenjski nadzorni sistemi v državah članicah ponavadi neučinkoviti ali le deloma učinkoviti ter da številne nacionalne in regionalne oblasti ne posvečajo dovolj pozornosti upravljanju sredstev EU; ugotavlja, da v revizijskem vzorcu Evropskega računskega sodišča (19 prvostopenjskih nadzornih sistemov) ni bil učinkovit noben sistem, le šest zmerno učinkovitih in 13 neučinkovitih. To pomeni, da na področju strukturnih skladov v primerjavi z letom 2005 ni bilo nobenega napredka; je zelo zaskrbljen, ker Svet ni zmožen jasno priznati, da je odgovoren za te razmere, ki so predvsem posledica neprimernega nadzora držav članic;
105. zato poziva Komisijo, naj predhodno preverja, ali so v vseh državah članicah vzpostavljeni nadzorni in kontrolni sistemi za obdobje 2007 –2013 in jih redno spremlja;
106. obžaluje tudi dejstvo, da glede na Računsko sodišče Komisija ohranja le zmerno uspešen nadzor nad zmanjšanjem tveganja kontrolnih sistemov v državah članicah in ne preprečuje povračil precenjenih ali neupravičenih odhodkov;
107. obžaluje, da glede na Računsko sodišče zapletena ali nejasna merila za upravičenost ali zapletene pravne zahteve slabo vplivajo na zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij pri odhodkih strukturnih politik (kot je kmetijska politika in notranje politike);
108. meni, da je nesprejemljivo, da je glede na Komisijo
Izjava Komisije pod Ukrepom 1 v poročilu o napredku o Akcijskem načrtu za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2008)0110 ). 1 lahko pričakovan le manjši razvoj pri poenostavitvi veljavnih uredb za obdobje 2007 – 2013 za strukturne sklade in da bo nadaljnja poenostavitev predlagana šele za naslednji mandat;
109. poziva Komisijo, naj uresniči priporočilo Računskega sodišča (odstavek 6.45 letnega poročila) glede kohezijskega sklada in naj zakonodajnemu organu čim prej predloži nadaljnje predloge za poenostavitev, med drugim tudi jasna in enostavna pravila, smernice in merila za upravičenost;
110. se popolnoma strinja z Računskim sodiščem in meni, da imajo organi držav članic zelo pomembno vlogo pri uspešnem izvajanju strukturnih skladov ter da mora Komisija okrepiti njihove revizije in si bolj prizadevati za nadzor organov upravljanja v državah članicah;
111. obžaluje, da ni pobud, s katerimi bi države članice uspešno nadzirale odhodke, saj lahko vse neupravičene odhodke, ki jih ugotovita Komisija ali Računsko sodišče, nadomestijo z upravičenimi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v prihodnosti države članice (ne da bi s tem izgubile financiranje) z drugimi odhodki lahko nadomestile le tiste nepravilnosti, ki jih bodo ugotovile same;
112. pozdravlja zgoraj omenjeni akcijski načrt Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije za strukturne ukrepe s 37 ukrepi za zmanjšanje števila nepravilno izvršenih izplačil držav članic; pozdravlja tudi zavezo Komisije, ki jo je naznanila na predstavitvi v Odboru za proračunski nadzor 25. februarja 2008, da bo vsako četrtletje poročala Parlamentu o napredku tega akcijskega načrta; pričakuje, da bo Komisija izboljšala shemo poročanja v sodelovanju z Evropskim računskim sodiščem; poziva Komisijo, ob upoštevanju njene odgovornosti iz pogodb glede izvrševanja proračuna in spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja, naj v sodelovanju z državami članicami sprejme naslednje ukrepe glede skupnega upravljanja strukturnih skladov:
a) uradno naj se zaveže k celovitemu izvajanju akcijskega načrta in še posebej, da bo:
- vsako četrtletje obveščala o napredku, ki bo merjen kvantitativno in ne kvalitativno, kjer bo to mogoče, in sicer v obliki, ki jo sprejema Računsko sodišče, zlasti s predložitvijo poročil o napredku do 31. oktobra 2008 in do 31. januarja 2009;
- vsako četrtletje predložila popolna in natančna poročila o njenih popravkih in izterjavah, zlasti s predložitvijo poročil o napredku do 31. oktobra 2008 in 31. januarja 2009;
- od držav članic pridobila informacije o popravkih, ki so jih izvedle z umikom projektov ali izterjavo napak, zlasti s predložitvijo poročil o napredku do 31. oktobra 2008 in 31. januarja 2009 o preverjanju Komisije glede popolnosti in natančnosti teh številk;
b) sprejme naj dodatne ukrepe za preprečevanje napak v prihodnosti, zlasti z izboljšanjem prvostopenjskih pregledov;
113. poziva Komisijo, naj predloži pregled s končnim datumom za izvajanje tega akcijskega načrta, vključno s skupno shemo količinskih kazalcev in vmesnih rokov za njegovo izvajanje;
114. meni, da se mora Komisija osredotočiti na zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja, usmerjanje držav članic in usklajevanje revizijskih standardov ter vedno uporabljati razčlenitev po državah članicah;
115. pričakuje, da bo Komisija sprožila postopek za ugotavljanje kršitev zoper tiste države članice, ki niso izpolnile svojih dolžnosti iz uredb o strukturnih skladih, finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil ter medinstitucionalnega sporazuma, zlasti zoper tiste, ki ne posredujejo poročil o izterjatvah in finančnih popravkih ali letnih povzetkov v skladu s smernicami in zoper tiste, ki posredujejo neprimerne letne povzetke;
116. poudarja pomen smernic Komisije za uspešno izvajanje medinstitucionalnega sporazuma; meni, da bi morale te smernice kot prvi ukrep vsaj zahtevati, kar je že navedeno v sektorski uredbi za kmetijstvo (na primer izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše vodja organa upravljanja skupaj s poročilom o certifikaciji);
117. vztraja, da mora Komisija sprožiti postopke za začasno opustitev zoper države članice, ki imajo neustrezne prvostopenjske sisteme kontrole, pospešiti sistem sankcij in Parlamentu predložiti konkreten načrt o časovnem razporedu in sankcijah, ki bodo uporabljeni po ugotovitvi nepravilnosti;
118. vztraja pri revizijskih poročilih o popravkih in izterjavah Komisije (umiki, izterjave držav članic, izterjave Komisije, neto popravki, prekinitev plačil) za vsa neupravičeno izvedena plačila v povezavi z vsemi sredstvi z natančnimi opredelitvami vseh različnih kategorij finančnih popravkov in, da ima Evropsko računsko sodišče popoln dostop do ustreznih dokazov; pričakuje, da bo Komisija vzpostavila jasno povezavo med izterjavo in letom, v katerem je prišlo do nepravilnosti, in da bo te sheme poročanja oblikovala v sodelovanju z Računskim sodiščem;
119. je seznanjen z izjavo Komisije, da zaradi učinkovitosti naknadnih kontrol ne bo izgubljen noben neupravičeno izplačan znesek v letu 2006; pričakuje, da bo Parlamentu predložila objektivne, jasne in popolne informacije glede njene sposobnosti izterjatve neupravičeno izplačanih zneskov in tudi s tem povezane dokaze;
120. spominja na ukrep 11N
1 Poročilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole ( KOM(2007)0086 ). , ki je imel rok izvajanja določen za 31. december 2007; pričakuje od Komisije, da bo ustrezno ukrepala, „da bi ugotovila, ali sistemi izterjave in izravnave delujejo uspešno z ugotovitvijo v letih 2005 in 2006 izterjanih zneskov ter njihove skladnosti z napakami, ugotovljenimi pri kontrolah, v okviru neposrednega upravljanja razvila tipologijo napak in odnos z izterjavami, finančnimi popravki in prilagoditvami plačil, za deljeno upravljanje pa bo preučila zanesljivost nacionalnih sistemov spremljanja in poročanja“;
121. je zaskrbljen zaradi izjave Komisije iz njenega zgoraj omenjenega poročila o napredku za leto 2008, da bodo v centralnem finančnem in računovodskem sistemu navedene le izterjatve, ki so bile sprožene v letu 2008; zato poziva Komisijo, naj v centralni finančni in računovodski sistem vključi informacije o nadzornem organu in vrsti napak ter naj za nazaj kodira vse izterjatve za obdobji 1994 – 1999 in 2000 – 2006;
122. zato poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost in uspešnost večletnega sistema izterjatev in o tem poroča v računovodskih izkazih za leto 2008 ali 2009;
123. pričakuje, da bo Komisija Parlamentu pred 10. aprilom 2008 predložila oceno o kakovosti vseh letnih povzetkov, ki jih je prejela za kmetijsko, strukturno in ribiško politiko; ta ocena mora vsebovati razčlenitev po državah članicah in po političnih področjih, pa tudi mnenje o splošnem zagotovilu in analizi, ki iz tega izhajata;
124. je zaskrbljen nad raznolikostjo informacij v zvezi s finančnimi popravki in izterjavami, ki jih je podala sama Komisija, in upa, da informacije v zvezi z razrešnicami vsebujejo iste opredelitve finančnih popravkov kot trimesečna poročila;
125. poziva Komisijo, naj v okviru vmesnega pregleda sporoči rezultate "pogodb o zaupanju", odgovori na osnovno vprašanje, ali imajo te pogodbe dodano vrednost, ter predstavi napovedane rezultate in zagotovila;
126. pričakuje, da bo Komisija letno obveščala, ali države članice izpolnjujejo ali ne upoštevajo obveznosti iz uredbe o strukturnih skladov in medinstitucionalnega sporazuma; pozdravlja, da je Komisija pridobila nacionalne povzetke sektorskih revizij, ki jih zahtevata revidirani medinstitucionalni sporazum in revidirana finančna uredba; obžaluje pa dejstvo, da vse države članice niso izpolnile te zahteve; poziva Komisijo, naj prične postopke za ugotavljanje kršitev proti tistim državam članicam, ki niso predložile nacionalnih povzetkov sektorskih revizij;
127. za razrešnico za finančno leto 2007 poziva Komisijo, naj predloži zneske na podlagi izvršenih izplačil in na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, ki bodo jasno pokazali, ali so podatki letni ali večletni, kar je jasna razlaga narave finančnih popravkov: pavšalni popravki (v primeru pomanjkljivosti sistema), izterjave na ravni končnih upravičencev, ustrezno izboljšanje sistema ABAC; pričakuje, da bodo posredovane informacije za razrešnico zadevale enake opredelitve finančnih popravkov, kot je zaprošeno za druga poročila o finančnih popravkih, objavljena v tistem letu;
128. poziva Komisijo, naj po zaključku zadnjih projektov iz proračuna za leto 2006 poroča o skupnem seštevku povrnjenih zneskov ter po potrebi tudi o izgubah in razlogih zanje;
129. zaskrbljeno ugotavlja, da se je v nekaterih starih državah članicah občutno zmanjšal obseg plačil, kar je povzročilo izrazito povečanje neporavnanih obveznosti;
130. opominja Komisijo, da ima kakovost revizijskih sistemov znaten vpliv na ocenjevanje projektov, tako da bodo stroga pravila za kakovost postopkov finančnega nadzora v prihodnje zelo pomembna;
131. je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da so tako kot leta 2005 neporavnane proračunske obveznosti stalno rasle in bo to skupaj z zamenjavo pravila n+2 s pravilom n+3 v nekaterih državah članicah v obdobju 2007 – 2013 povzročilo poslabšanje trenutnih razmer, tako da bodo sredstva do končnih uporabnikov prispela kasneje, proračunsko načelo enoletnosti in zastavljeni roki programov pa čedalje redkeje spoštovani;
132. podpira mnenje Računskega sodišča, da je treba povečati pravočasno učinkovitost nadzornih sistemov v državah članicah, da se omogoči preprečevanje napak v začetnih fazah projektov, in meni, da je treba nacionalnim uradnikom, ki sodelujejo pri oceni in analizi projektov, zagotoviti celovito usposabljanje, da se lahko to združi s potrebno hitrostjo pri uporabi strukturnih skladov;
133. ugotavlja, da Komisija državam članicam priporoča, naj od sedaj naprej uporabljajo poenostavitve iz novih pravil, ki veljajo za strukturne sklade
Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013, (UL L 210, 31.07.2006, str.1). , na primer z uporabo pavšalnih zneskov za posredne stroške v okviru evropskega socialnega sklada, ki pa morajo biti čim nižji in oblikovani čim bolj smiselno, ter meni, da je to izrednega pomena;
134. meni, da je bistveno, da se trendi strukturne politike ocenjujejo glede na pomembne kazalnike in cilje, kar bi omogočilo njihovo primerjavo in kratkoročno združevanje, kolikor je to mogoče, da bi se tako preprečile drugače neizbežne površne in približne ocene, ki so predložene prepozno in s tem onemogočajo popravke;
Notranja politika
135. z zaskrbljenostjo opaža, da je na splošno za notranjo politiko Evropsko računsko sodišče ponovno odkrilo dve pomembni pomanjkljivosti, na eni strani “pomembno stopnjo napak pri plačilih upravičencem“ in na drugi strani dejstvo, da “komisijini nadzorni in kontrolni sistemi ne zmanjšujejo dovolj pripadajočega tveganja, da se povrnejo previsoko prijavljeni stroški“ (Letno poročilo, Zaključki, točka 7.30);
136. tako kot v prejšnjih letih tudi opaža, da je Evropsko računsko sodišče opozorilo na ponovne zamude Komisije pri izplačilih upravičencem;
137. globoko obžaluje kritično oceno Evropskega računskega sodišča na tem področju, ki sodi v okvir neposrednega finančnega poslovodenja Komisije, in slednjo poziva, naj stori vse, kar je v njeni moči za sprejetje potrebnih ukrepov, da se v prihodnjem letu izogne enakemu številu pomanjkljivosti;
138. meni, da je poenostavitev pravil za izračunavanje utemeljenih stroškov potreben korak za izboljšanje razmer, in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vzpostavitev pravil, ki jih bodo upravičenci programov z lahkoto uporabljali;
139. poudarja, da mora Komisija spoštovati določbe finančne uredbe glede rokov za odhodke, in poziva Komisijo, da sprejme resne ukrepe, da se izogne običajnim neprestanim zamudam pri plačilih;
140. pozdravlja možnost prijavljanja posrednih stroškov za namene subvencij na pavšalni osnovi, kot je predvideno v Uredbi (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu
UL L 210, 31.7.2006, str. 12. ;
141. poziva države članice, naj s pomočjo Komisije izboljšajo svoje sisteme nadzora in kontrole nad stroški, ki jih uveljavljajo prejemniki pomoči;
142. podpira stališče Računskega sodišča, da je treba finančno upravljanje notranje politike izboljšati in si prizadevati za poenostavitev pravil, ki se uporabljajo za programe, in sicer z uporabo pavšalnega financiranja in prehodom na sistem financiranja, ki temelji na rezultatih;
143. poudarja, da je bilo leto 2006 evropsko leto mobilnosti delavcev, ki je, ne glede na skromen proračun, omogočilo odkrivanje nekaterih neenakosti in ovir v okviru prostega pretoka, vendar še ni vodilo k dejanskim spremembam;
144. pozdravlja naložbe v novi portal EURES, ki je začel delovati leta 2006, ki je že pokazal svojo dodano vrednost k dejanski mobilnosti in prostemu pretoku na evropskem trgu dela; kljub tem naložbam ugotavlja, da obstajajo številne jezikovne ovire, zaradi česar bi bilo primerno uporabiti jezikovni pristop, podoben tistemu, ki je uporabljen za študente v okviru evropskih programov za mobilnost, saj bi bil verjetno bolj učinkovit;
Promet in turizem
145. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2006 skupaj 963,8 milijona EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti na področju prometne politike in 891,4 milijona EUR za odobritve plačil; nadalje ugotavlja, da je od tega:
- bilo na razpolago 699,8 milijonov EUR za odobritve za prevzem obveznosti in 684,0 milijonov EUR za odobritve plačil za vseevropska prometna omrežja (TEN-T),
- bilo na razpolago 18,1 milijona EUR za obveznosti in 19,1 milijona EUR za plačila za prometno varnost,
- bilo na razpolago 36 milijonov EUR za obveznosti in 11,7 milijona EUR za plačila za program Marco Polo,
- bilo na razpolago 5,5 milijona EUR za obveznosti in plačila za pilotni projekt o varnosti cestnega tovornega prometa, odobritve plačil pa so bile zmanjšane na 0,15 milijona EUR s splošno prerazporeditvijo;
146. pozdravlja, da se stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, stalno povečujejo in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo iz državnih proračunov na voljo ustrezna finančna sredstva, ki bodo usklajena z obveznostmi Skupnosti;
147. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti za varnost prometa nizke (34 %) in da je bil na tem področju večji del vsote, ki je bil prvotno na voljo leta 2006, prerazporejen v leto 2007; opaža tudi nizko stopnjo uporabe odobritev plačil za program Marco Polo (44,8 %), zlasti pa je zaskrbljen zaradi zelo nizkih stopenj uporabe odobritev plačil za pilotni projekt o varnosti v cestnem sektorju projektov TEN-T (29,6 %), delno zaradi poznega podpisa pogodb, kar je povzročilo kasnejši začetek izvajanja pilotnega projekta; zato poziva Komisijo, naj v prihodnosti čim prej objavi javne razpise in razpise za oddajo predlogov, da se bodo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil lahko v celoti izkoristile;
148. poziva Komisijo in proračunski organ, naj zagotovita, da bodo po sprejetju proračuna za pilotne projekte pravilno uravnotežene vsote za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil; to ravnotežje naj odraža dejstvo, da je obdobje, po katerem projekt doseže fazo plačil, ponavadi daljše od enega proračunskega leta;
149. z zadovoljstvom ugotavlja, da je analiza Računskega sodišča o izvajanju standardov notranje kontrole o pravilnosti in zakonitosti finančnih transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, pokazala, da so tiste, ki jih je opravil generalni direktorat za energetiko in promet, v skladu z zahtevami glede ocenjevanja in obvladovanja tveganj, obveščanja uprave, poročanja o nepravilnostih in nadzora; kljub temu poziva generalni direktorat za energetiko in promet, naj uporabi analizo vrst in stopenj napak za oblikovanje strategije za nadzor tveganja v predhodni reviziji stroškovnih izkazov, ki jih prejme od upravičencev sredstev;
Notranji trg in varstvo potrošnikov
150. pozdravlja, da v poročilu Računskega sodišča ni kritik glede politike notranjega trga, carinske politike in politike zaščite potrošnikov;
151. meni, da se mora 85-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 12 02 01 na področju politike notranjega trga izboljšati, če upoštevamo izjavo Komisije, v kateri je navedeno, da to predstavlja povečanje za 1,05 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ki ga je dodal proračunski organ med proračunskim postopkom in ki ni bil predviden pri proračunskem načrtovanju; vendar priznava, da so prizadevanja za izboljšanje proračunskega načrtovanja leta 2007 pokazala skoraj 100 % stopnjo uporabe;
152. meni, da je 48-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 14 02 01 na področju carinske politike zelo nizka, kar je glede na Komisijo posledica spremembe v politiki glede razpisnega postopka, to pa pomeni postopno zamenjavo ločenih pogodb z dolgoročnimi okvirnimi pogodbami; zato ceni, da se je stopnja uporabe v letu 2007 povečala na 83 %, kar že kaže pozitivne rezultate te spremembe politike, a je kljub temu potrebno nadalje izboljšanje;
153. pozdravlja 96-odstotno stopnjo uporabe proračunske vrstice 17 02 01 na področju politike zaščite potrošnikov.
Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
154. pozdravlja dejstvo, da je bil pri ravni izvrševanja plačil iz proračuna na področju svobode, varnosti in pravosodja dosežen napredek (86,3 % v primerjavi z 79,8 % v letu 2005); poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, naj si še naprej prizadeva v tej smeri, obenem pa obžaluje relativno nizko raven izvrševanja obveznosti (94,5 % v primerjavi z 97,7 % v letu 2005); poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, naj v letu 2007 poskusi čim bolj povečati ravni izvrševanja obveznosti in plačil kljub zamudam pri zakonodajnih postopkih za ustanavljanje skladov;
155. je seznanjen s pripombami Računskega sodišča iz posebnega poročila o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000 – 2004); poziva Komisijo, naj upošteva te pripombe, zlasti glede izvajanja evropskega sklada za begunce (ESB III) in drugih skladov, vzpostavljenih leta 2007;
Pravice žensk in enakost spolov
156. opozarja Komisijo, da je v skladu s členom 3(2) pogodbe o ES spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljni cilj Skupnosti, ki ga je treba upoštevati pri vseh dejavnostih Skupnosti; nadalje poudarja, da mora Komisija zagotoviti, da se enakost spolov upošteva pri izvrševanju proračuna, ter da je treba vsak ukrep oceniti glede na razlike, ki ga ima njegov vpliv na ženske in moške;
157. z obžalovanjem ugotavlja, da praksa priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola še ni bila izvajana; zato ponavlja svojo zahtevo, da se upošteva vidik spola pri načrtovanju proračuna in financiranju programov Skupnosti;
158. je seznanjen s stalno nizko stopnjo uporabe plačil za program Daphne in poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje teh razmer in za preprečevanje razveljavitve odhodkov;
159. meni, da je treba večjo pozornost nameniti spodbujanju udeležbe žensk v družbi znanja in na trgu dela, ter posledično visoko-kakovostnemu usposabljanju in zaposlovanju žensk na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije;
Raziskave in razvoj
160. pozdravlja hitre in jasne ukrepe, ki jih je storila raziskovalna skupnost po razrešnici za proračunsko leto 2005, da bi odpravila pomanjkljivosti, navedene v postopku razrešnice; zaveda se, da bodo rezultati najprej vidni v letu n+2 ;
161. pozdravlja napredek glede kontrolne strategije Komisije in povečano število naknadnih finančnih revizij, ki so bile leta 2006 izvedene v okviru šestega okvirnega programa;
162. vendar pa ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče v preteklih letih ugotovilo bistvene napake na tem področju politike, ter poziva Komisijo, naj nadaljuje s pričetim delom, da se naslednje leto doseže dejansko zmanjšanje stopnje napak;
Okolje, javno zdravje in varnost hrane
163. meni, da so splošne stopnje izvrševanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;
164. poudarja, da je predvsem izvajanje programa LIFE III (kar predstavlja 58 % operativnega proračuna za politično področje okolje) doseglo stopnjo izvrševanja nad 98,7 % v odobritvah za prevzem obveznosti;
165. vendar poudarja, da je težavna uporaba nekaterih odobritev za prevzem obveznosti, kot so nekateri programi ukrepanja Skupnosti na področju civilne zaščite in onesnaženosti morja, predvsem zaradi slabih predloženih predlogov in ponudb ter zaradi nekaterih omejitev iz pravne podlage, kot je omejeni najvišji finančni prispevek Skupnosti;
166. poudarja splošno stopnjo izvrševanja 85,76 % odobritev plačil na področju okolja, kar pomeni precejšno povečanje v primerjavi z letom 2005 (78,39 %);
167. ugotavlja, da so stopnje plačil za okolje, zdravje in varno hrano sorazmerno nizke, predvsem zaradi težav pri načrtovanju potreb po odobritvah plačil in tudi ker veliko sredstev ni diferenciranih, kar pomeni, da je precejšen delež teh izplačan eno leto po izvedbi obveznosti; priznava, da je Komisija delno odvisna od hitrega izdajanja računov za upravičence in izvajalce, zneski končnih plačil za projekte pa so pogosto nižji od pričakovanih;
168. poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva izboljšati svoje upravne postopke, ki vplivajo na izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobrenih plačil;
Kultura in izobraževanje
169. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je revizija pogodb na področju izobraževanja in kulture pokazala 12,3 % popravkov neupravičenih stroškov v korist Komisije, ki so rezultat revizij, in ki puščajo odprto vprašanje neupravičenosti nadomestil pri projektih, ki niso bili revidirani;
170. čeprav je bil na področju kulture in izobraževanja od leta 2005 dosežen napredek z zadnjimi serijami revizij, ki so prispevale dodatne informacije, ugotavlja, da se dejansko instrument za revizijo in nadzor nacionalnih agencij ni spremenil, generalni direktorat za izobraževanje in kulturo Komisije (GD EAC) pa mora priznati številne pomanjkljivosti;
171. obžaluje dejstvo, da je Evropsko računsko sodišče ugotovilo zamude Komisije pri izplačilih upravičencem in da GD EAC o teh zapoznelih plačilih nima zanesljivih informacij;
172. z zaskrbljenostjo in v skladu z letnim poročilom Evropskega računskega sodišča ugotavlja, da “Komisija ni izpolnila zahteve iz finančne uredbe o izvedbi pregledov upravljavskih in kontrolnih sistemov nacionalnih agencij, preden se jim zaupa izvajanje ukrepov Skupnosti“ (priloga, točka 7.1);
173. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da povprečni upravni stroški za program e-učenja na uspešno prijavo znašajo 22.000 EUR, medtem ko povprečna vsota za štipendijo za ta program znaša le 4.931 EUR; poziva Komisijo, naj pojasni veliko neravnovesje med tema zneskoma in naj sprejme ustrezne protiukrepe za zmanjšanje te razlike;
174. v skladu z letnim poročilom o dejavnostih za leto 2006 GD EAC ugotavlja, da Komisija izvaja številne akcijske načrte (najmanj šest), da bi odpravila pomanjkljivosti na področju upravljanja, vendar obžaluje, da trenutne razmere glede akcijskih načrtov niso jasne; obžaluje dejstvo, da med predstavitvijo za pripravo te razrešnice niso bili dani konkretni odgovori;
175. poziva Komisijo, da pristojnemu odboru predloži celovit in najnovejši seznam nacionalnih agencij ter stanje analize izjav o zanesljivosti, ki so jih predstavile agencije, ter poziva Komisijo, naj izboljša obseg, kakovost in spremljanje revizije sistemov nacionalnih agencij na področju izobraževanja in kulture;
176. opozarja na ponovno priporočilo Evropskega računskega sodišča, da je treba nadaljevati s prizadevanji za poenostavitev pravil, ki veljajo za te programe, širše uporabljati pavšalno financiranje, kjer je to mogoče, ter preiti na sistem financiranja, ki temelji na rezultatih“; zato poziva k večji poenostavitvi in k širši uporabi pavšalnih rešitev;
177. pozdravlja priporočilo Računskega sodišča, naj Komisija v skladu s finančno uredbo poveča uporabo pavšalnega zneska in pavšalnega financiranja, da bo olajšano dodeljevanje nepovratnih sredstev;
178. ugotavlja, da nacionalne agencije upravljajo približno 70 % proračuna na področju izobraževanja in kulture; je zaskrbljen, da so bile leta 2006 v nekaterih primerih pri upravljanju sredstev opažene resne in sistematične pomanjkljivosti; istočasno priznava, da Komisija sprejema ukrepe za okrepitev nadzornega okvira; od Komisije pričakuje, da bo poročala o rezultatih ukrepov, ki bodo sprejeti pred naslednjim postopkom razrešnic;
179. meni, da se morajo države članice bolje zavedati svojih odgovornosti glede zadovoljivega delovanja nacionalnih agencij; upa, da bodo z novimi izjavami o zanesljivosti nacionalnih organov izboljšani postopki držav članic za nadzor in revizijo nacionalnih agencij;
180. poziva Komisijo, naj objavi stroge smernice o preglednosti izvajanja večletnih programov in njihovih postopkov izbire; od nje pričakuje, da bo skupaj z izvajalskimi in nacionalnimi agencijami nadalje izboljšala izmenjavo informacij s prosilci in upravičenci;
181. je zaskrbljen, ker ni zadosti razpoložljivih podatkov o nekaterih vidikih izvajanja večletnih programov; od Komisije predvsem zahteva popolne informacije o obsegu zamujenih plačil upravičencem; podpira novo preiskavo na lastno pobudo varuha človekovih pravic na tem področju; ugotavlja, de je bilo v letu 2007 zamujenih 23 % plačil; ugotavlja, da Komisija pregleduje svojo metodologijo o tem, kaj določa pozna plačila, in pričakuje več informacij;
182. opaža, da je Komisija okrepila svoja prizadevanja, da bi s svojimi komunikacijskimi orodji znala bolje prisluhniti skrbem državljanov; spodbuja generalni direktorat za informiranje, naj bolje izkoristi poenostavljene mehanizme financiranja pri svojih ukrepih, namenjenim civilni družbi, v skladu s smernicami, ki jih je generalni direktorat za izobraževanje in kulturo predvidel v programu Evropa za državljane;
Zunanji ukrepi
183. poziva Komisijo, naj predloži svojo opredelitev nevladne organizacije, ne le v pravnem pomenu, ampak tudi glede zagotavljanja nevladnega financiranja teh organizacij;
184. opominja, da je bilo za zunanje ukrepe leta 2006 porabljenih 5,867 milijarde EUR, plačila pa so znašala 5,186 milijarde EUR; je seznanjen z naslednjimi ugotovitvami iz letnega poročila Računskega sodišča:
- odkrita je bila visoka stopnja napak v vzorcu, preizkušenem na ravni organizacij, ki izvajajo projekte,
- še naprej so se pojavljale pomanjkljivosti v sistemih, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti na ravni organizacij, ki izvajajo projekte,
- kot najbolj problematična področja so znova izpostavljeni postopki za sklepanje pogodb, upravičenost odhodkov na ravni projektov in nezadostna dokumentacija;
185. obžaluje, da je Evropsko računsko sodišče v zvezi z letnim poročilom o dejavnostih za GD AIDCO poudarilo, da se "na področju zunanjih ukrepov v letnem poročilu o dejavnostih in izjavi Urada za sodelovanje EuropeAid premalo odražajo s strani Evropskega računskega sodišča ugotovljene pomembne stopnje napak in pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov, zasnovanih za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti transakcij na ravni organizacij, ki izvajajo projekte" (točka 2.17 in tabela 2.1 letnega poročila);
186. z obžalovanjem ugotavlja tudi, da analize letnih načrtov upravljanja generalnih direktoratov ne vključujejo zunanjih revizorjev projektov, niti posebnih tveganj, povezanih z različnimi vrstami izvajalskih agencij (nevladne organizacije, mednarodne organizacije, vladne ustanove, ipd.) ali metod financiranja (donacija, proračunska podpora, skrbniški sklad, ipd.) (točka 8.28 letnega poročila);
187. zaskrbljeno ugotavlja, da so bile zgoraj navedene ugotovitve Evropskega računskega sodišča enake že v letnem poročilu za leto 2005, namreč neskladnost podatkov iz zunanjih revizij, posredovanih na sedež, pomanjkanje sistematične centralizacije teh podatkov, ki bi omogočala sprejemanje odločitev, in neučinkovito spremljanje; zato poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa;
188. obžaluje, da sodeč po letnem poročilu Evropskega računskega sodišča "Oddelek za notranjo revizijo (IAC) trenutno ne zagotavlja letne splošne ocene stanja notranje kontrole v uradu EuropeAid in GD ECHO ... Čeprav sta bili v oddelku za notranjo revizijo v letu 2006 ustanovljeni dve dodatni delovni mesti, je malo verjetno, da bo s sedanjim številom zaposlenih v predlaganem triletnem ciklu možno zagotoviti pokritost z revizijami, opredeljeno v oceni revizijskih potreb za EuropeAid" (točka 8.30 letnega poročila);
189. poziva Komisijo, naj poda letno splošno oceno stanja notranje kontrole v GD AIDCO in oceni, ali so za izvedbo te naloge v oddelku za notranjo revizijo potrebna dodatna delovna mesta;
190. je seznanjen o razmerah v zvezi z dejavnostmi naknadnega kontroliranja Komisije (točki 8.23 in 8.33 letnega poročila), ki jih kritizira Evropsko računsko sodišče, in poziva Komisijo, naj redno obvešča Odbor za proračunski nadzor o ukrepih, s katerimi namerava izboljšati razmere;
191. poziva Komisijo, naj še naprej izboljšuje oceno tveganj GD AIDCO, pri tem pa se naj navezuje na ugotovitve revizorjev na ravni projekta ter razlikuje med različnimi vrstami izvajalskih agencij in metodami financiranja;
192. poziva GD AIDCO, naj izboljša revizijska pooblastila za notranje revizije, tako da bodo vključevala vsa znana področja tveganja, vključno s preverjanjem skladnosti z zahtevami Komisije za postopke sklepanja pogodb in upravičenost odhodkov;
193. poudarja, da so v obdobju med 2000 in 2006 prispevki EU za Združene narode narasli za 700 % (z 200 milijonov EUR v letu 2000 na 1,4 milijarde EUR v letu 2007); ne razume, zakaj nihče ne spremlja sredstev, ki jih Komisija prenese v mednarodne skrbniške sklade;
194. v zvezi s tem izraža zaskrbljenost nad pomanjkanjem osnovnih informacij, na podlagi katerih bi lahko organ, pristojen za podeljevanje razrešnic, podelil razrešnico glede izvrševanja sredstev iz postavke zunanjih ukrepov;
195. vztraja, da je treba obvezno razviti usklajen informacijski sistem – po možnosti omogočiti bazo podatkov CRIS (skupni informacijski sistem Relex), da bo posredovala tovrstne informacije –, ki bi organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnic, pa tudi splošni javnosti nudil pregledno bazo podatkov z nazornim pregledom projektov po vsem svetu, ki se financirajo s sredstvi EU, ter končnimi prejemniki teh sredstev;
196. opozarja, da bi morala Komisija v skladu s finančno uredbo od maja 2007 imeti možnost, da nemudoma ugotovi, kdo so končni prejemniki in izvršitelji vseh projektov, financiranih ali sofinanciranih s sredstvi EU;
197. meni, da bi bilo treba, ko gre za mednarodne skrbniške sklade (kjer je EU največji donator), okrepiti prepoznavnost, politično vodstvo in možnost nadzora Komisije, ne da bi se pri tem zmanjšala učinkovitost ukrepov na tem področju;
198. poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži načrt za še večji nadzor EU nad svojimi zunanjimi ukrepi;
199. izraža zaskrbljenost nad tem, da je Parlament v dveh primerih zahteval seznam projektov, ki se financirajo s sredstvi EU, Komisija pa je šele po dveh mesecih in pol posredovala seznam projektov, ki se financirajo iz programa CARDS (pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo), in po trinajstih mesecih osnovne informacije o projektih v Iraku, ki se sofinancirajo s sredstvi EU; zahteva, da se nemudoma odpravijo takšne pomanjkljivosti za vsa sredstva, upravljana pod postavko zunanjih ukrepov;
200. poziva Komisijo, naj z vso resnostjo preuči odkrite pomanjkljivosti glede sklepanja pogodb in upravičenosti odhodkov, hkrati pa globoko obžaluje kritično oceno Evropskega računskega sodišča na tem področju, ki sodi v okvir neposrednega finančnega poslovodenja Komisije;
201. soglaša z Računskim sodiščem, da bi morala Komisija informacije o vseh revizijah projektov vnesti v skupni informacijski sistem Relex (CRIS) in jih bolje povezati z informacijami o vodenju projektov; prav tako poziva sedež EuropeAida pri Komisiji, naj pregleda finančne informacije, ki so jih posredovale delegacije, tudi na podlagi revizij, ki so jih opravili na sedežu, in tako zagotovi celovitost in skladnost informacij;
202. poziva Komisijo, naj poveča preglednost in izboljša dostop do dokumentacije o projektih, ki jih upravljajo agencije Združenih narodov, ter nadaljuje z razvojem jasnih smernic in postopkov v sklopu okvirnega finančnega in upravnega sporazuma, sklenjenega med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi (FAFA), ki določa okvir za upravljanje finančnih prispevkov, ki jih Komisija namenja Združenim narodom;
203. poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o nadzoru, ki se izvaja v okviru okvirnega finančnega in upravnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi (FAFA);
204. pozitivno ocenjuje rezultate revizije izvajanja instrumentov Phare in strukturnih politik v predpristopnem obdobju v Bolgariji in Romuniji ter programov pomoči za Turčijo, pri kateri je bila ugotovljena zanemarljiva raven napak; je seznanjen z napakami in pomanjkljivostmi pri izvajanju instrumenta SAPARD v Bolgariji in Romuniji; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z oblastmi obeh držav, da zagotovi spoštovanje vseh zahtev za javne razpise in dobro finančno poslovodenje ter ustrezne pravilne, redne in upravičene zahtevke za pomoč Skupnosti;
205. je seznanjen z oceno Računskega sodišča, da je nacionalni nadzorni sistem, ki je povezan z decentraliziranim izvajalskim sistemom (DIS) Bolgarije, Romunije in Turčije, še vedno šibak;
206. ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi zamud pri akreditaciji razširjenega decentraliziranega izvajalskega sistema (EDIS) v Bolgariji ter poziva Komisijo in bolgarske oblasti, naj poglobijo sodelovanje in prizadevanja za zagotovitev ustreznih upravljalnih in kontrolnih struktur pa tudi upravnih zmogljivosti, ki bi omogočile učinkovito delovanje sistema EDIS;
207. podpira priporočila Računskega sodišča, naj Komisija podrobno spremlja uspešno delovanje nacionalnih nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti pripravo in upravljanje javnih razpisov v Turčiji, javnih naročil v okviru sistema EDIS v Bolgariji in Romuniji ter pravočasno izvajanje nacionalnega sofinanciranja; poudarja potrebo po krepitvi upravnih zmogljivosti tistih držav, ki so nedavno pristopile, in tistih, ki so v postopku pristopa;
208. izraža zadovoljstvo glede ocene Računskega sodišča, da je Komisija po posebnem poročilu Računskega sodišča o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju iz leta 2003 sprejela več popravnih ukrepov; poziva Komisijo, naj močneje spodbuja vlade držav upravičenk k uporabi rezultatov zaključenih projektov v okviru njihovih reformnih prizadevanj; podpira priporočilo Računskega sodišča, naj Komisija zmanjša stopnjo podrobnosti v pogodbah o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju, da omogoči večjo prilagodljivost za projektno upravljanje;
209. je seznanjen z ugotovitvami Računskega sodišča o zakonitosti in pravilnosti transakcij na področju zunanjih ukrepov in povezanih nadzornih in kontrolnih sistemov; poziva Komisijo, naj izvede vse potrebne sistemske izboljšave, da zagotovi odpravo nepravilnosti, ugotovljenih na ravni organizacije izvajanja projektov v tretjih državah;
210. poziva Komisijo, naj predloži poročilo o tem, kaj natančno je bilo opravljeno za olajšanje razmer iraških beguncev in razseljenih oseb;
211. poudarja svoj interes glede pomoči EU, namenjene Afganistanu, in poziva Komisijo, naj predloži poročilo o stanju izvrševanja skladov EU za Afganistan, in naj izrazi svoje mnenje o izgonu vršilca dolžnosti predstavnika EU iz te države z obrazložitvijo, da je bil v stiku z afganistanskimi talibani;
212. pričakuje, da bodo predložena letna poročila o pogodbah za izvrševanje proračuna, letni seznami projektov in njihove lokacije ter seznami končnih upravičencev; meni, da mora imeti poročevalec za razrešnice dostop do informacij, ki so zaradi varnostnih razlogov zaupne; pozdravlja zavezo Komisije o ponovnem pogajanju z Združenimi narodi o ustreznih sporazumih o skrbniških skladih, da doseže skupne smernice o poročanju in razkritju končnih upravičencev; pozdravlja tudi zavezo Komisije o organizaciji letnih zasedanj med Parlamentom in višjimi uradniki Združenih narodov, odgovornimi za upravljanje večdonatorskih skrbniških skladov, ter meni, da bi to zagotovilo okvir Združenim narodom za zagotavljanje dodatnih informacij o skladih EU;
Humanitarna pomoč in razvoj
213. obžaluje, da je ocena, ki jo je o notranjih revizijah v GD ECHO podalo Računsko sodišče, le "delno zadovoljiva" (priloga 8.2 letnega poročila);
214. v celoti podpira zaključke Računskega sodišča glede GD ECHO v letnim poročilu, in sicer: "GD ECHO mora razjasniti pravila o upravičenosti odhodkov, da prepreči dvoumne opredelitve in ravnotežje med revizijami, opravljenimi na sedežu GD ECHO in revizijami izvajalskih partnerjev na terenu, da se pridobi boljši pregled nad resničnostjo odhodkov za projekte" (točki 8.11 in 8.18 letnega poročila);
215. obžaluje ugotovitev v točki 2.1 letnega poročila o dejavnostih generalnega direktorata za razvoj (GD DEV), da je "zagotavljanje skladnosti politik Skupnosti z vplivom na države v razvoju pomemben vir tveganja. To tveganje je najbolj bistveno za trgovino, zlasti za pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu. Predstavlja kritično dimenzijo razvojne politike, je pa zmogljivost na tem področju strnjena v GD za trgovino. To tveganje še kar obstaja kljub okrepitvi in koncentraciji odgovornosti, povezanih s trgovino, po reorganizaciji GD DEV julija 2006";
216. poziva Komisijo, naj Odboru za proračunski nadzor posreduje svoje predloge o reševanju teh razmer in o ukrepih, sprejetih v letu 2008, za izboljšanje delovanja notranjega kontrolnega sistema v GD DEV glede na raven izvajanja standardov notranje kontrole;
Evro-sredozemsko partnerstvo
217. z zadovoljstvom ugotavlja, da se je po posebnem poročilu Računskega sodišča št. 5/2006 glede programa MEDA "upravljanje programa MEDA s strani Komisije od prvih let vidno izboljšalo in ga je mogoče šteti za zadovoljivo";
218. poleg tega ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da so zaradi prenosa nalog delegacije Komisije igrale pomembno vlogo pri izvajanju programa, tako da so pomagale partnerskim državam pri odpravljanju težav postopkovnih vidikov javnih naročil;
219. poziva Komisijo, naj redno obvešča o izvajanju pregledov na kraju samem, ugotavljanju omembe vrednih primerov suma goljufij ali drugih finančnih nepravilnosti med zadnjim letom izvajanja programa MEDA;
220. pričakuje izboljšanje vidnosti ukrepov, ki jih EU financira z mednarodnimi skrbniškimi skladi, zlasti glede vsot, ki so večje od 1 milijarde EUR in so bile prenesene iz proračuna EU v sklade Združenih narodov in Svetovne banke; poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev političnega vodstva, vidnosti EU in nadzora nad skladi;
221. poziva Komisijo, naj redno predloži posebne ukrepe za še večji nadzor EU nad svojimi zunanjimi ukrep v geografskem okviru, v skladu z načeli učinkovitosti, odgovornosti in vidnosti;
222. poziva Komisijo, naj učinkovito in hitro obvešča o uporabi sredstev EU preko mednarodnih skrbniških skladov za Irak; poziva Komisijo, naj posodobi in vsebinsko dopolni informacije ter predlaga sistem, ki bi Parlamentu omogočil jasen in čitljiv vpogled v to, kaj je bilo dejansko financirano iz skladov EU preko mednarodnih skrbniških skladov po svetu;
223. v primerjavi z letom 2005 pozdravlja znatno povečanje stopnje izvajanja pri odobritvah za prevzem obveznosti in pri odobritvah za plačila za leto 2006 za predpristopno strategijo;
Razvoj
224. čestita Komisiji za njeno pobudo o izboljšanju poročanja o učinkih posegov razvojne politike na doseganje razvojnih ciljev tisočletja; je prepričan, da bo to zelo pripomoglo k izboljšanju odgovornosti na tem področju; z veseljem pričakuje podrobnosti o oceni pilotne faze, ki je bila uvedena leta 2007;
225. opozarja na merilo, ki ga je določila Komisija, da je treba 20 % sredstev iz instrumenta za razvojno sodelovanje razporediti na osnovno in srednješolsko izobraževanje ter osnovno zdravstvo; z veseljem pričakuje podrobnosti o izvajanju merila v letu 2007;
226. pozdravlja pobudo Komisije za razvoj strukturiranega pristopa za podporo vrhovnih revizijskih institucij v državah, ki prejemajo proračunsko pomoč; vendar ugotavlja, da demokratična odgovornost na ravni partnerskih držav ne more biti dosežena, ne da bi okrepili tudi parlamentarne organe za proračunski nadzor, kot to določa člen 25(1b) Uredbe (ES) št. 1995/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja
UL L 378, 27.12.2006, str. 41. ;
227. ugotavlja, da je bilo v letu 2006 91 % proračunske pomoči podeljene v obliki sektorske proračunske podpore, ki je bolj usmerjena kot splošna proračunska pomoč in zato vodi do nižjega tveganja; dvomi v "dinamično razlago" meril o upravičenosti za proračunsko pomoč, za katero je Računsko sodišče dejalo, da povečuje tveganje; meni, da je treba proračunsko pomoč namenjati le državam, ki že dosegajo najnižje standarde za verodostojno upravljanje javnih financ;
228. poziva Komisijo, naj izboljša preglednost in dostop do dokumentacije o ukrepih proračunske pomoči, zlasti z uvedbo sporazumov z vladami držav upravičenk, podobnih okvirnemu finančnemu in upravnemu sporazumu, ki določa okvir za upravljanje finančnih prispevkov, ki jih Komisija namenja Združenim narodom;
229. čestita Komisiji za zmanjšanje ravni neporavnanih obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti EuropeAid pred letom 2001, za 39 % v letu 2006; zahteva redne novice o spremembah ravni običajnih in neobičajnih neporavnanih obveznosti;
230. upošteva kritike, ki jih je glede projektov tehnične pomoči Komisije podalo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 6/2007; nadalje ugotavlja, da bo Komisija ta vprašanja obravnavala pri svoji strategiji za dosego ciljev učinkovitosti pomoči EU za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta, ki naj bi bila končana do junija 2008; z veseljem pričakuje pravočasno oceno rezultatov izvajanja te strategije;
231. pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija sprejela za spodbujanje usklajevanja med donatorji na področju tehnične pomoči; poudarja pomen usklajenega pristopa, ne le na ravni EU, temveč med vsemi donatorji, ter z veseljem pričakuje podrobnosti o napredku te pobude;
Upravni odhodki
Agencije
232. ugotavlja, da je bilo leta 2006 24 delujočih agencij (vključno 2 izvajalski agenciji), v primerjavi s 16 agencijami v letu 2005, ki so tako krile obsežno vrsto funkcij na različnih lokacijah po EU;
233. ugotavlja, da je tako kot leta 2003, 2004 in 2005 notranji revizor Komisije tudi v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006 izrazil pridržke glede revizij regulativnih agencij: “medtem, ko so bila službi za notranjo revizijo dodeljena mesta za revizijo regulativnih agencij, pa je istočasno povečanje števila agencij na sedaj 23 še vedno nezadostno, da bi službi za notranjo revizijo omogočilo pravilno izpolnjevanje dolžnosti, ki so ji bile dodeljene s členom 185 finančne uredbe. Na koncu leta 2006 je bila opravljena revizija za vse agencije vsaj enkrat v triletnem obdobju, namesto enkrat vsako leto, kot določa finančna uredba“ (točka 3.b);
234. poziva k analizi decentralizacije in njenega vpliva na osebje Komisije; poziva Komisijo, naj zaradi decentralizacije predloži časovni razpored za pregled svoje notranje organizacije;
235. po treh letih zahteva medsebojni pregled zadevne izvajalske agencije, da se oceni dodana vrednost programa, ki so ga izvajale te agencije, v primerjavi z zadevnim generalnim direktoratom;
236. opozarja na ugotovitve Evropskega računskega sodišča v točki 10.29 letnega poročila, da “izplačevanje subvencij, ki jih iz proračuna Skupnosti plača Komisija, ni osnovano na dovolj utemeljenih ocenah finančnih potreb agencij. Zaradi tega in zaradi velikosti prenosov imajo agencije na bančnih računih veliko denarnih sredstev
Znesek sredstev v gotovini, ki so ga agencije imele ob koncu leta 2006 (brez Urada za usklajevanje na notranjem trgu, Urada Skupnosti za rastlinske sorte in Prevajalskega centra za organe Evropske unije – ter Evropskega nadzornega organa za GNSS): 213 milijonov EUR v primerjavi z 810 milijoni EUR odobrenih sredstev. . Sodišče priporoča, da je raven subvencij, izplačanih agencijam, v skladu z njihovimi resničnimi finančnimi potrebami“;
237. poziva Komisijo, naj podrobneje spremlja sredstva na računih agencij in okrepi dolžnost agencij, da v svojih zahtevkih za plačila predložijo natančno napoved svojih resničnih finančnih potreb, da se izogne nepotrebnim denarnim tokovom in da pripravi boljša predvidevanja;
238. poziva k subkonsolidaciji računovodskih izkazov agencij;
Nepremičninska politika Skupnosti
239. je zaskrbljen zaradi splošnega strukturnega primanjkljaja za leto 2006, ki je ponovno dosegel znaten znesek v višini 5.000.000 EUR za vzdrževanje in obnovo projektov, ki zadevajo vse stavbe, ki so v lasti Komisije (med drugimi stavba Berlaymont); pozdravlja študijo glede premoženja, ki jo je leta 2007 naročil Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju (OIB), in ki naj bi ponudila prvo obrazloženo oceno potrebnih sredstev in časovni razpored za izvedbo potrebnih del, da se tako zagotovi najboljše možno upravljanje z naložbami Komisije v nepremičnine;
240. pričakuje, da bo Komisija pristojni odbor obveščala o rezultatih zgornje študije in o napovedi načrtovanja, s posebnim poudarkom na podrobnostih za stavbo Berlaymont;
241. poziva Komisijo, naj obvešča o svojih nadaljnjih ukrepih po posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 2/2007, zlasti glede izboljšanega sodelovanja , vključno z uveljavitvijo skupne nepremičninske politike, ki vključuje oblikovanje instrumenta Skupnosti, ki zajema s tem povezane stavbe ter finančne in zaposlitvene dogovore;
242. poziva Komisijo, naj vključi rezultate analize kadrovskih potreb in rezultate svojega sporočila o politiki namestitve služb Komisije v Bruslju in Luxembourgu ( KOM(2007)0501 ), preuči v njem omenjene prostorske potrebe in do septembra 2008 poroča o rezultatih izvajanja te naloge;
243. predlaga, da mora biti v konsolidiranih računovodskih izkazih EU določba o večjih vzdrževalnih delih na stavbah;
244. ponavlja stališče, da je treba opraviti študijo o izvedljivosti oblikovanja evropskega organa za nepremičnine, ki bo odgovoren za izgradnjo in vzdrževanje stavb institucij in organov EU;
ZAKLJUČKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROČILI RAČUNSKEGA SODIŠČA
Del I: Posebno poročilo št. 1/2007 o izvajanju vmesnih procesov za strukturne sklade v obdobju 2000 – 2006
245. ugotavlja, da je bil marca 1999 na zasedanju Evropskega sveta v Berlinu sklenjen dogovor, da bi bilo treba iz strukturnih skladov
Namen strukturnih skladov je financirati programe trajnostnega socialno-ekonomskega in okoljskega razvoja v državah članicah. Ukrepi in programi morajo zlasti podpirati inovacije, raziskave in razvoj, informacijsko tehnologijo, čisto in učinkovito rabo energije, zaščito okolja, vseživljenjsko izobraževanje in socialno vključenost. V novem programskem obdobju se je želelo doseči večjo stopnjo koncentracije, večjo avtonomnost upravnih struktur, večjo učinkovitost in strogi proračunski nadzor (zasedanje Evropskega sveta v Lizboni, marec 2000). za obdobje 2000 – 2006 omogočiti 195 milijard EUR (219 milijard EUR pri cenah v letu 2005), ter da bi se dodatnih 16 milijard EUR za obdobje 2004 – 2006 namenilo za približno 200 programov v novih državah članicah
V obdobju 2000–2006 je bilo za strukturne ukrepe porabljenih približno 260 milijard EUR. Iz tega zneska je bilo 213 milijard EUR namenjenih petnajstim starim državam članicam: programi strukturnih skladov so prejeli 195 milijard EUR, kohezijski sklad pa 18 milijard EUR. 47 milijard EUR je bilo določenih za nove države članice (pred pristopni skladi in strukturni ukrepi). Za leta 2004–2006 je bilo 16 milijard EUR namenjenih za približno 200 programov v novih državah članicah. ;
246. ugotavlja, da je pri izvajanju programov iz obdobja 1994 – 1999 prišlo do zamude, ki je imela kot eno izmed posledic pozno načrtovanje za obdobje 2000 – 2006;
247. posledično je zaskrbljen, da bi podatkovna zbirka za vmesno oceno ne bila zadostno obširna, da bi se lahko prišlo do konkretnih zaključkov;
248. poleg tega upošteva ugotovitve iz posebnih poročil 7/2003 in 10/2006 Evropskega računskega sodišča o predhodnem in naknadnem vrednotenju odhodkov za strukturne sklade, v katerih je Evropsko računsko sodišče poudarilo, da:
- so bila proračunska sredstva določena z maksimalno možno absorpcijo sredstev;
- je imelo predhodno vrednotenje le majhen vpliv na postopek načrtovanja;
- so bile v naknadnem vrednotenju odkrite znatne pomanjkljivosti in nadzor Komisije nad njimi;
249. poudarja, da je Komisija v svojem delovnem dokumentu št. 8 opisala splošni cilj vmesnega vrednotenja kot sledi:
- oceniti, ali različne oblike pomoči ostajajo ustrezno sredstvo za reševanje težav, s katerimi se sooča regija ali sektor;
- pregledati, ali so strateške osi, prednostne naloge in cilji še skladni, primerni in še vedno relevantni;
- oceniti kolikšen napredek je bil dosežen pri doseganju teh ciljev in v kolikšni meri jih je dejansko možno doseči;
- oceniti količinsko opredelitev ciljev še zlasti pa, v kolikšni meri so olajšali spremljanje in vrednotenje; oceniti, v kolikšni meri so bile horizontalne prednostne naloge - zlasti enake možnosti in okolje - vključene v oblike pomoči;
- analizirati ustreznost ureditev izvajanja in spremljanja; in predstaviti rezultate v primerjavi z dogovorjenimi kazalniki za rezervo na podlagi doseženih rezultatov;
250. pozdravlja ugotovitve iz vrednotenj, iz katerih je razvidno, da so strategije, ki so jih sprejele države članice, še vedno ustrezne in da se je finančna absorpcija očitno izboljšala; vendar pa je bilo nemogoče oceniti učinkovitost ali izmeriti vpliv programov/projektov, saj je bil razpoložljivi niz podatkov pogosto nezadosten;
251. resno je zaskrbljen nad dejstvom, da je Komisija opisala sisteme spremljanja držav članic kot šibke; posledično je bilo težko odkriti nepravilno izvajanje programov ali projektov, naknadna vrednotenja so bila ovirana, zašita finančnih interesov Skupnosti pa ni bila zagotovljena; samo v letu 2005 so bile na področju strukturnih skladov odkrite nepravilnosti v vrednosti 600 milijonov EUR;
252. zato vztraja, da se v prihodnje nameni velika prednost oblikovanju dobrih nadzornih sistemov v državah članicah, kar bi bil ukrep za preprečevanje nepravilnosti in morebitnih goljufij;
253. poleg tega poudarja pomen analitičnih ocen v operativnih zaključkih in priporočilih;
254. obžaluje, da je bilo težko primerjati rezultate vrednotenja, saj države članice niso uporabljale standardnega obrazca za vrednotenje; zato poziva Komisijo, naj oblikuje kazalec ali sistem primerjalne analize, ki bo sčasoma vodil k bolj usklajenim ocenjevalnim poročilom, in tako izboljša primerljivost in posledično analitično globino teh poročil;
255. ugotavlja, da je pravilo n+2 vodilo k večji uporabi sredstev; vendar pa poudarja, da je tako tudi finančna absorpcija postala cilj sama po sebi;
256. poleg tega ugotavlja, da so bila sredstva za rezervo na podlagi doseženih rezultatov dodeljena po opaženi potrebi za povečanje absorpcije sredstev EU, raje kot da bi se odhodki zbirali okrog dejavnosti, ki so bile ocenjene kot posebno učinkovite; tako so bili infrastrukturni projekti glavni upravičenci; na splošno pa so se sredstva za ukrepe s premajhno porabo prerazporedila;
257. obžaluje, da zaradi dajanja prednosti absorpciji, horizontalne prednostne naloge – kot okolje in enake možnosti – ter politične prednostne naloge – kot sta lizbonska in göteborška strategija – pogosto niso bile upoštevane;
258. obžaluje, da sta bila učinka mrtvih izgub
Do učinka "mrtvih izgub" pride, ko se dejavnost ali naložba opravlja tudi brez financiranja. in nadomestitve redko upoštevana;
259. soglaša s stališčem Evropskega računskega sodišča glede “(…) pripadajočih trenj pri načrtovanju in upravljanju strukturnih skladov (…)“
Točka 51. v obdobju 2000 – 2006 kot so:
- trenja med učinkovito in gospodarsko porabo (cenovna primernost) ter kar največjo absorpcijo,
- trenja, ki jih je povzročilo pravilo n+2 , ki je na eni strani omogočilo dobro načrtovane odhodke, na drugi strani pa olajšalo hitro dodeljevanje rezerv,
- in trenja med dobro namernim vmesnim ocenjevanjem in pomanjkanjem podatkov;
260. istočasno priznava, da je Komisija začela reševati številne pomanjkljivosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999
UL L 210, 31.7.2006, str. 25. :
- splošno zahtevo po vmesnem vrednotenju so zamenjala tekoča vrednotenja na podlagi potreb zaradi ocene izvajanja programa in odziva na spremembe zunanjega okolja;
- nacionalna rezerva na podlagi doseženih rezultatov in varnostna rezerva nista več obvezni;
- pravilo n+2 bo (za omejeno obdobje) postalo pravilo n+3 za države članice, katerih BDP na prebivalca je bil od leta 2001 do 2003 nižji od 85 % povprečja za EU-25;
261. poziva Komisijo, naj državam članicam na začetku programskega obdobja ponudi jasne smernice;
262. pozdravlja dejstvo, da so bili rezultati ocenjevalnih poročil upoštevani pri oblikovanju novih določb, ki urejajo strukturne sklade v obdobju 2007 – 2013; vendar pa obžaluje, da bodo ugotovitve Parlamenta po objavi posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2007 imela le omejeno vrednost za trenutno programsko obdobje;
263. zato poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne ukrepe in tako v celoti vključi Parlament v spreminjanje pravil o strukturnih skladih, ki ga namerava opraviti pred naslednjim finančnim obdobjem, ki se bo začelo leta 2014;
264. meni, da bi morala pravila o strukturnih skladih služiti za postopni učni proces, ki se mora odražati v pravnih določbah; to se zdi še bolj pomembno, če naknadno vrednotenje na koncu programskega obdobja ne more biti pravočasno dokončano, preden uredba, ki zajema novo finančno in programsko obdobje stopi v veljavo; poleg tega pa se je treba s pristojnim odborom Parlamenta redno posvetovati v različnih stopnjah finančnega obdobja;
265. poziva Evropsko računsko sodišče in Komisijo, naj poročata o ukrepih, ki sta jih sprejela kot odziv na ugotovitve Parlamenta med postopkom razrešnice za leto 2006; dodatno poziva Komisijo, naj pristojnemu parlamentarnemu odboru predstavi ugotovitve iz naknadnega vrednotenja za obdobje 2000 – 2006;
266. poziva Evropsko računsko sodišče, naj v danem trenutku v posebnem poročilu analizira uspešnost, učinkovitost in vpliv ukrepov, ki so bili financirani iz strukturnih skladov;
Del II: Posebno poročilo št. 2/2007 o odhodkih institucij za zgradbe
267. sprejema dejstvo, da so dolgoročno načrtovanje in proračunske napovedi v gradbenem sektorju zahtevni, ker se o proračunskih sredstvih odloča na letni osnovi, ključne politične odločitve z velikimi posledicami za pisarniški prostor, kot so prihodnje širitve, pa niso ravno predvidljive; poleg tega pa izvajanje sklepov v gradbenem sektorju zahteva daljša časovna obdobja; predlaga, da mora biti v konsolidiranih računovodskih izkazih Unije določba o večjih vzdrževalnih delih;
268. pozdravlja dejstvo, da inštitucije EU na splošno nudijo izbranim predstavnikom in uradnikom primerne delovne pogoje;
269. vendar pa obžaluje, da inštitucije EU nikoli niso poskušale vzpostaviti skupne nepremičninske politike, ki bi jim lahko omogočila znatne prihranke; poziva inštitucije EU, naj obnovijo svoja prizadevanja za razvoj skupne nepremičninske politike in pristojnemu parlamentarnemu odboru poročajo še pravočasno za postopek razrešnice za leto 2007;
270. inštitucije EU poziva, naj razvijejo skupna merila za izračunavanje pisarniških prostorov in stroškov, ter posledično ocenijo tako kratkoročne kot dolgoročne potrebe;
271. v zvezi s tem je seznanjen z dejstvom, da so inštitucije EU dale prednost nakupu stavb, saj je nakup za 40 do 50 % cenejši od najema;
272. ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče že leta 1979 priporočilo, da bi morale pogodbe o najemu vsebovati možnost odkupa po ceni, pri kateri se upošteva že plačana najemnina (pridobitvena emfitevza);
273. obžaluje, da so pripombe Evropskega računskega sodišča glede nakupa stavb IPE 1-3 v Strasbourgu predstavile nepopolno sliko razmer za leto 2006; s tem v zvezi kaže na ugotovitve iz svoje resolucije z dne 26. septembra 2006, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2004
UL L 177, 6.7.2007, str. 3. , in zlasti točki 19 in 20 resolucije;
274. Komisijo sprašuje, zakaj je bilo nujno potrebno najeti stavbo MONDRIAN in katere druge možnosti je še preučila;
275. priznava, da inštitucije EU rade združujejo službe, ki delujejo na podobnih področjih;
276. priznava neskladje med praktičnimi prednostmi geografske bližine v evropski četrti ter finančnimi neugodnostmi, ki izhajajo iz ustvarjanja zelo visokega in predvidljivega povpraševanja na lokalnem stanovanjskem trgu;
277. s tem v zvezi priznava prizadevanja Komisije za zmanjšanje odstotka svojih pisarniških prostorov v evropski četrti, ki trenutno znaša 82 %;
278. poziva inštitucije EU, da pri premeščanju delov svojih služb pazljivo preučijo potrebo po tem, da se nahajajo v evropski četrti;
279. sprašuje svojo upravo, zakaj je pri predaji stavb D4-D5 prišlo do zamud in zakaj ni bilo mogoče že na začetni fazi upoštevati zakonodaje o javnih naročilih, zapletenih postopkov pogajanja in dobre sosedske politike;
280. sprašuje inštitucije EU, zakaj so po mnenju Evropskega računskega sodišča tako obsežno uporabljale postopek s pogajanji, in se pri tem izognile javnim razpisom, ter na ta način plačujejo ceno za gradnjo stavb ali za dela, ki ni bila določena pod pogoji svobodne konkurence;
281. vztraja, da morajo inštitucije EU široko uporabljati konkurenčne razpise;
282. poudarja, da pri pomanjkanju konkurenčnih razpisnih postopkov, nakupne cene za gradnje in/ali dolgoročne najemnine ne smejo preseči stroškov za gradnjo;
283. meni, da bi morala biti v dolgoročnih zakupnih pogodbah navedena nakupna cena, ter bi bilo treba od izvajalcev zahtevati primerna jamstva, da bi se zagotovila celovita izvedba pogodbe do končnega prevzema
Člen 102 finančne uredbe. ;
284. poziva inštitucije EU, da z državami članicami gostiteljicami glavnih krajev dela inštitucij EU sklenejo 'sporazume o sedežu';
285. poudarja, da Skupnosti in organi, ki jih te ustanovijo, v skladu s členom 14 finančne uredbe, ne smejo najemati posojil; s tem v zvezi predlaga, da se pri določanju obrestnih mer v večji meri uporabljajo finančne storitve Evropske investicijske banke in razpisni postopki na finančnem trgu;
286. ponovno poudarja svoje stališče o vključitvi nepremičninske politike v proračun, kot je bilo ponovljeno tudi v točki 5 resolucije z dne 24. aprila 2007, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2005 Oddelek I – Evropski parlament
UL C 74 E, 20.3.2008, str. 321. : (...) opozarja pristojne organe na svojo odločitev, da 'je treba odplačila za stavbe vključiti v proračunsko strategijo'; zato kritizira svoje pristojne organe, da nepregledno razporejajo proračunska sredstva za nepremičninsko politiko Parlamenta za prihodnje nakupe (proračunska postavka za nakup nepremičnin vsebuje samo zaznamke za 2005, 2006 in 2007)';
287. poziva Evropsko računsko sodišče, da razloži na kakšen način bi lahko inštitucije EU bolje uporabile diferencirana sredstva;
288. poudarja, da bi morale imeti inštitucije EU popolno upravno, tehnično in finančno kontrolo nad svojimi nepremičninskimi projekti; v ta namen bi morale uporabiti visokokvalificirane svetovalce ali pa razviti ustrezno strokovno znanje v medinstitucionalnem okviru
Letno poročilo Evropskega računskega sodišča za proračunsko leto 1999, odstavek 6.30 (UL C 342, 1.12.2000). ;
289. opozarja inštitucije EU na svojo zahtevo, ki je bila izražena v točki 19 zgoraj omenjene resolucije, ki spremlja sklep o razrešnici za proračunsko leto 2004: '(...) po posvetovanju z drugimi institucijami Unije poziva svojo upravo, naj pripravi poročilo o tem, ali bi bilo mogoče ustanoviti evropsko službo za gradbena dela, ki bi bila pristojna za gradnjo in vzdrževanje stavb institucij in organov EU; poziva, naj se to poročilo posreduje Odboru za proračunski nadzor najpozneje do 1. oktobra 2007';
Del III: Posebno poročilo št. 3/2007 o upravljanju Evropskega sklada za begunce (2000-2004)
290. vse udeležene strani opozarja, da je bil Evropski slad za begunce (ESB) ustanovljen z namenom vzpostavitve okvira za pripravo skupne azilne politike, vključno s skupno evropsko ureditvijo glede azila, kot sestavnega dela cilja Evropske unije o postopnem oblikovanju območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za vse tiste, ki zakonito iščejo zaščito v Evropski uniji;
291. poudarja dejstvo, da je bilo vse od vzpostavitve ESB I sprejetih veliko direktiv, uredb in odločb, in nekatere od njih je posredno ali neposredno spodbudila vzpostavitev Sklada;
292. poudarja, da bo ESB III
Odločba št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa "Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov" in o razveljavitvi Sklepa Sveta 2004/904/ES (UL L 144, 6.6.2007, str. 1). deloval pod drugačnimi pogoji kot ESB I; poleg tega pa meni, da mora biti tesno povezan z izvajanjem Direktive Sveta 2001/55/ES
Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12). in Direktive Sveta 2004/83/ES
Direktiva Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (UL L 304, 30.9.2004, str. 12). ;
293. poudarja, da mora ESB III vsekakor še naprej prispevati k nadaljnjemu razvoju politike EU na tem področju, zlasti pri pripravi revizije dublinske konvencije II, vključno s ponovnim osredotočenjem na prostovoljno prerazporeditev prosilcev za azil znotraj EU, da bo tako dosežen sporazum o porazdelitvi bremena;
294. poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za preprečevanje različnih razlag držav članic glede pravil ESB in pozdravlja začetek seminarjev o dobri praksi, kjer so predstavljene izkušnje, ki so si jih nekatere države članice pridobile, zlasti novim državam članicam, ki so o ESB manj obveščene;
295. poziva Komisijo, naj na vse možne načine pospeši plačila državam članicam in poveča njihovo ozaveščenost glede potrebe po pravočasnem nakazovanju plačil, zlasti za manjše upravičence, da se tako ne ogrozi inovativnih projektov in se omogoči sodelovanje pri ESB III tudi nevladnim organizacijam z majhnim proračunom;
296. vztraja, naj nacionalne izjave o zanesljivosti zajamejo vsa področja, na katerih so države članice soodgovorne za porabo sredstev EU, na primer ESB;
297. poziva generalni direktorat za proračun, naj ponovno preuči svoje prakse izterjave, saj izterjava prek nesorodnih projektov zavira delovanje specifičnega programa (zlasti, kadar povzroči pozna plačila vnaprej financiranih zneskov); namesto samodejne izterjave iz katerega koli prihodnjega plačila zadevne države članice, so nalogi za izterjavo izdani ministrstvu za finance te države članice;
298. poziva Komisijo, naj sredstva ESB uporablja na bolj proaktiven način, da se tako spodbudi napredek na področju skupne azilne politike;
299. poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za zagotavljanje uskladitve statističnih podatkov, da tako prepreči izkrivljanja pri programih, kjer je pravilna dodelitev sredstev odvisna od statističnih podatkov, ki jih predloži Eurostat;
Del IV: Posebno poročilo št. 4/2007 o fizičnih pregledih in pregledih zamenjave pri pošiljkah, upravičenih do izvoznega nadomestila
300. pozdravlja objavo posebnega poročila št. 4/2007 in odločno poziva Komisijo, naj upošteva pomanjkljivosti, ki so opredeljene v njem, ter sprejme ukrepe v skladu s priporočili Evropskega računskega sodišča;
301. soglaša s Komisijo, da mora do izplačila zadnjega izvoznega nadomestila "ostati v veljavi popolnoma delujoč kontrolni sistem"; zato od nje pričakuje, da v skladu s pristojnostjo dajanja pobud pripravi konkretne predloge za izboljšanje razmer;
302. s tem v zvezi pozdravlja Uredbo Sveta (ES) št. 14/2008 o spremembi Uredbe (EGS) št. 386/90 o opravljanju nadzora pri izvozu kmetijskih proizvodov, za katere se dobijo izvozna nadomestila ali drugi zneski
UL L 8, 11.1.2008, str. 1. , ki državam članicam, ki uporabljajo analizo tveganja, omogoča, da določijo 5-odstotno stopnjo pregledov na državo članico namesto na carinski urad; vendar obžaluje, da odgovori Komisije glede prihodnjih predlogov ne vključujejo jasnega časovnega okvira, zlasti glede na to, da je do odprave izvoznih nadomestil še zelo malo časa;
303. obžaluje številne pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo učinkovitost fizičnih pregledov, zlasti predvidljivost pregledov, pogoste preglede izvoznega blaga z nizkim tveganjem in nizko vrednostjo ter metode, ki se uporabljajo pri pregledu pošiljk razsutega tovora;
304. kar zadeva preglede zamenjave, obžaluje nenatančnost pregledov in različne ocene držav članic o tem, koliko pregledov je treba opraviti;
305. pozdravlja dejstvo, da je Komisija zagotovila ustrezen obseg ključnih kontrol pri spremljanju pregledov; vendar soglaša s pomisleki Evropskega računskega sodišča glede tega, da se Komisija ni odzvala s pripravo zakonodajnih sprememb ali pravočasnih finančnih popravkov, kljub temu, da je bila s pomanjkljivostmi seznanjena že precej časa;
306. pozdravlja dejstvo, da na vzhodnih mejah Evropske unije pristojni organi preverjajo neoporečnost oznak, in spodbuja druge države članice k enakemu ravnanju;
307. poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja za spremembo ustrezne zakonodaje in obravnavo vprašanja o pregledih „tail-gate“ ter uvede obvezno uporabo analize tveganja za izvozne postopke v skladu z oceno Evropskega računskega sodišča;
Del V: Posebno poročilo št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije
308. meni, da je program CARDS veliko prispeval k politiki stabilizacije in približevanja;
309. obžaluje visoko stopnjo pomanjkanja preglednosti pri upravljanju, ki ga izvaja Komisija in njene delegacije, kar onemogoča ocenjevanje; meni, da je nedopustno, da Komisija nima pregleda nad projekti, financiranimi iz programa CARDS, medtem ko je Evropska agencija za obnovo (EAR) javnosti dala na razpolago seznam sklenjenih pogodb z navedbo programov in projektov;
310. opozarja na priporočila iz svoje resolucije z dne 24. aprila 2007, ki spremlja sklep o razrešnici glede izvrševanja proračuna agencije za obnovo za proračunsko leto 2005
UL C 74 E, 20.3.2008, str. 345. in zlasti na točko 23 te resolucije;
311. je presenečen nad ugotovitvijo, da je bila v državah, kjer je bilo upravljanje CARDS pod okriljem agencije za obnovo, sama agencija zadolžena za načrtovanje instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) v letih 2007 in 2008 ter za pripravo javnih razpisov, ki zahtevajo podpis Komisije; s tem v zvezi opozarja, da je to v nasprotju z mandatom agencije in da je zlasti postopek priprave javnih razpisov podoben praksi uradov za tehnično pomoč
TAO. , ki jih je Parlament obsodil in so od takrat zaprti;
312. s tem v zvezi meni, da Komisija v letu 2006 ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz njenega sklepa iz leta 2005 o postopni ukinitvi agencije za obnovo, ki določa, da morajo delegacije Komisije v različnih balkanskih državah prevzeti polne pristojnosti od začetka izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč;
313. zahteva, naj Računsko sodišče izvede naknadno revizijo, ki bo osredotočena na primerjavo med upravljanjem programa CARDS s strani Komisije in upravljanjem tega programa, ki ga v imenu Komisije opravlja Evropska agencija za obnovo, ter njene rezultate predloži Parlamentu do septembra 2008;
Del VI: Posebno poročilo št. 7/2007 (predloženo na podlagi drugega pododstavka člena 248(4) Pogodbe ES) o sistemih nadzora, inšpekcijskih pregledov in kazni v zvezi s pravili za ohranjanje ribolovnih virov Skupnosti
314. pozdravlja objavo poročila in čestita Evropskemu računskemu sodišču za njegov dragocen doprinos pri obravnavanju tega zelo pomembnega vprašanja evropske politike;
315. strogo upošteva kritike Računskega sodišča in meni, da morajo pripeljati do dolgoročnih sprememb politike;
316. pozdravlja izražen namen Komisije, da vključi pomanjkljivosti, opredeljene v poročilu, in da sprejme ukrepe v skladu s priporočili Računskega sodišča; obžaluje pa, da Komisija v svojih odgovorih ni jasno določila časovnega obdobja za prihodnje predloge;
317. pozdravlja pobudo slovenskega predsedstva, da se za obravnavanje tega poročila18. februarja skliče izredno sejo Sveta za ribištvo o nadzoru ribištva;
318. ponovno potrjuje, da dobro upravljanje virov v skladu s previdnostnim načelom in načelom trajnostnega razvoja zahteva okrepitev obstoječih mehanizmov nadzora, da se državi zastave in obalni državi, kjer plovila izvajajo dejavnosti, omogoči dostop do informacij v realnem času o položaju plovila in ribolovnih dejavnostih, ki se izvajajo, kadar to želita;
319. ob pregledu Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (nadzorna uredba)
UL L 261, 20.10.1993, str. 1. 1 , poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zagotavljanje kakovosti in zanesljivosti podatkov o ulovu;
320. ugotavlja, da poleg kontrolnih mehanizmov obstaja temeljni problem, zlasti glede stopnje ribolovnih kvot, o katerih so se dogovorile države članice; poudarja, da je nesprejemljivo, da države članice vsako leto postavljajo višje kvote od tistih, ki jih priporočajo raziskave o trajnostnem ribolovu;
321. poudarja, da je sistem dogovorjenih kvot poleg kontrolnih mehanizmov temeljni problem; meni, da ni zadovoljivo, da se vsako leto določajo kvote, višje od tistih, ki jih priporočajo raziskovalci, da bi ohranili obnovljiv ribji stalež;
322. pozdravlja sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-304/-02, Komisija proti Franciji
UL C 247, 12.10.2002, str. 9. , ki je za Skupnost pomenila jasno potrditev vloge in obveznosti držav članic v zvezi z nadzorom in izvrševanjem pravil skupne ribiške politike;
323. vendar ugotavlja, da je od ugotovitve kršitev in sprejetja te odločitve preteklo 21 let in da trajnost evropskega ribištva ne more prenesti takšnih časovnih zamikov pri odpravljanju nepravilnosti;
324. poudarja pomen ukrepov Komisije proti posameznim državam članicam, ko obstaja sum, da kršijo ali ne upoštevajo sistemov kontrol, pregledov ali kazni skupne ribiške politike;
325. pozdravlja pobudo Komisije za preučitev možnosti, da bi se v predvidene nove pobude glede nezakonitega, nereguliranega in neprijavljenega ribolova vključile usklajene upravne sankcije, ki bi se uporabile za nekatere posebne kršitve takšnega ribolova;
326. pozdravlja sporočilo, ki ga je pred kratkim sprejela Komisija in s katerim je sprožila razpravo o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike ( KOM(2007)0039 ), ter zato od Komisije pričakuje, da bo uporabila svojo pristojnost dajanja pobud in pripravila konkretne predloge za resnično izboljšanje skupne ribiške politike;
327. opaža in pozdravlja dejstvo, da je po objavi Uredbe Sveta (ES) št 1966/2006 z dne 21. decembra 2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju
UL L 409, 30. 12.2006, str. 1. Komisija nemudoma pripravila izvedbena pravila (Uredba Komisije (ES) št. 1566/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1966/2006 o elektronskem zapisovanju in poročanju podatkov o ribolovnih dejavnostih ter daljinskem zaznavanju
UL L 340, 22.12.2007, str. 46. );
328. obžaluje, da čeprav Komisija predlaga razmeroma preproste ureditve napora, ki jih je mogoče nadzirati, je sistem postal precej bolj zapleten zaradi velikega števila odstopanj, ki so bila uvedena na zahtevo držav članic med razpravami v Svetu in ki so občutno zmanjšala zmožnost nadziranja celotnega sistema;
329. meni, da je veljavni zakonodajni okvir prezapleten in ni posodobljen, ter poziva Komisijo, naj uporabi svojo pristojnost dajanja pobud in pripravi konkretne predloge za izboljšanje razmer z namenom poenostavitve in uskladitve zakonodaje skupne ribiške politike;
330. obžaluje več pomanjkljivosti, ki zmanjšujejo učinkovitost fizičnih pregledov, in napake v sistemu prenosa podatkov kot celoti v državah članicah ter pomanjkanje evropske kulture nadzora v ribiškem sektorju;
331. pozdravlja prizadevanje Komisije za izboljšanje razmer v zvezi s podatki o ulovih in prodaji ter časovno razporeditvijo poročanja z uporabo novih tehnologij; meni, da bo uredba v zvezi z elektronskim zapisovanjem in poročanjem povečala učinkovitost sistemov potrjevanja, na primer s takojšnjim elektronskim prenosom kopije potrdila o prodaji organom države zastave in države iztovarjanja, ki se nato lahko navzkrižno preveri z deklaracijo o iztovarjanju;
332. poziva Komisijo, naj poveča medsebojno pomoč in upravno sodelovanje med organi držav članic ter izmenjavo informacij med pristojnimi nacionalnimi uradniki z vzpostavitvijo takšnega sistema, kot že obstaja za DDV;
333. meni, da je za nadzor in celotno skupno ribiško politiko zelo pomemben sistem, ki bi omogočal spremljanje ulova od začetka do končnega potrošnika, kot že obstaja na enotnem trgu EU za vsa druga živila, ter poziva Komisijo, naj vzpostavi takšen sistem;
334. poudarja, da je treba ribiške kvote upoštevati in podpirati; meni, da mora Komisija v primeru kakršnega koli suma kršitve ali goljufije glede sistema kvot sprejeti odločne in nepopustljive ukrepe;
335. poziva Komisijo in države članice, naj povečajo pristojnosti Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in spodbujajo, da bo imela pomembno izvršilno vlogo pri nadzoru in usklajevanju skupne ribiške politike, izboljšanju preglednosti in usklajenosti ter da bo v okviru načrtov skupne uporabe usklajevala uvedbo skupnih postopkov;
336. poziva Komisijo, naj predlaga povečanje pristojnosti nadzornikov Komisije, ki morajo imeti večja pooblastila, da lahko za skupno ribiško politiko vzpostavijo skupno evropsko strategijo nadzora, države članice pa naj ta predlog sprejmejo;
337. v zvezi s tem meni, da mora biti razmerje med stroški in koristmi, ki obstaja med sredstvi, namenjenimi nadzornim dejavnostim v skupni ribiški politiki, in rezultati teh nadzornih dejavnosti (sorazmernost in stroškovna učinkovitost nadzora), ključni element, ki ga mora Komisija upoštevati pri svojih prihodnjih predlogih glede skupne ribiške politike;
338. v zvezi s tem ugotavlja, da so stroškovno najučinkovitejši mehanizmi nadzora tisti, pri katerih imajo zainteresirane strani neposreden interes za zagotavljanje trajnostnega ribolova;
339. v okviru zmanjšanja napora poziva države članice, naj se odločijo, ali se to zmanjšanje doseže:
a) s skrajšanjem ribolovnega časa brez zmanjšanja zmogljivosti,
b) z zmanjšanjem zmogljivosti brez skrajšanja ribolovnega časa ali
c) s kombinacijo obeh možnosti,
in da sprejmejo strukturne ukrepe, potrebne za ublažitev socialnega vpliva tega zmanjšanja;
340. poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za spremembo zadevne zakonodaje, da bi se med drugim obravnavalo vprašanje presežnih zmogljivosti, in da predlaga ukrepe za zmanjšanje strukturno presežnih zmogljivosti v ribiški industriji;
341. poziva Komisijo, naj pregleda druge politične rešitve, s katerimi bi se zmanjšalo potrebe po kontrolah in kaznih s povečanjem odgovornosti in interesa posameznih profesionalnih ribičev glede obnovljivega staleža;
Del VII: Posebno poročilo št. 9/2007 (v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) ES) o "ocenjevanju okvirnih programov EU za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) – je mogoče pristop Komisije izboljšati?"
342. je seznanjen z dejstvom, da so bile v revizijo zajete ureditve o spremljanju in ocenjevanju, ki veljajo od leta 1995 za vsaj tri programska obdobja, in tudi pogled na okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (RTR) (2007–2013);
343. poudarja, da je bilo okvirnim programom v obdobju 1995 – 2006 dodeljenih 42,63 milijard EUR, kar je povzročilo, da so postali najpomembnejši finančni instrument, ki prispeva k uresničevanju lizbonske strategije; v okviru trenutne finančne perspektive je sedmi okvirni program prejel 50,52 milijard EUR;
344. ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče zastavilo vprašanje o tem, ali je imela Komisija ustrezen pristop k ocenjevanju rezultatov okvirnih programov, ter je pri tem usmerilo pozornost predvsem na logiko posega, strategijo ocenjevanja in metodologije;
345. pozdravlja dejstvo, da je Komisija že v preteklih letih uvedla znatno število izboljšav;
346. ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče opozorilo na skromno opredelitev programskih ciljev in pomanjkanje logike posega; vsekakor pa priznava, da o programskih ciljih odločajo zainteresirane strani in sozakonodajalci; zato poziva oblikovalce odločitev, naj posebno pozornost posvetijo opredelitvi dosegljivih ciljev; priznava, da sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj
UL L 412, 30.12.2006 vsebuje jasnejšo logiko posega; poudarja, da morajo biti cilji operativni in izmerljivi (primerjanje uspešnosti), da se omogoči uporaba kazalnikov uspešnosti in uspešno spremljanje;
347. ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče kritiziralo pomanjkanje celostne strategije ocenjevanja; s tem v zvezi poudarja izboljšave, ki sta jih uvedla ocena vpliva in predhodno ocenjevanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj
SEC(2005) 430, z dne 6.4.2005. ;
348. je seznanjen s kritiko Evropskega računskega sodišča glede dejstva, da obstoječi mehanizmi za usklajevanje med generalnimi direktorati, ki so izvajali okvirne programe za raziskave in tehnološki razvoj, niso bili učinkoviti; na tej stopnji ga ideja o ustanovitvi skupnega urada za ocenjevanje še vedno ne prepriča; predlaga, naj raje generalni direktorat za raziskave prevzame več odgovornosti in usklajevalno vlogo; se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi bilo treba na zgodnji stopnji pridobiti nasvet zunanjega strokovnjaka, ki bi moral ostati v veljavi za zagotavljanje usklajenega in povezanega pristopa, zlasti zaradi tega, ker so ocenjevanja predvidena za leto 2008 (naknadno ocenjevanje šestega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj), leto 2009 (stvarno vmesno poročilo o sedmem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj), leto 2010 (vmesno ocenjevanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj) in za leto 2015 (naknadno ocenjevanje sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj);
349. ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče podalo pripombo o neustreznih metodoloških smernicah; zato poziva Komisijo, naj razmisli o objavi priročnika za ocenjevanje; zaveda se, da so bile zahteve za poročanje pregledane v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj z namenom, da se vzpostavi trdnejša podatkovna baza za ocenjevanje in spremljanje;
350. meni, da bo kakovost vmesnih in naknadnih ocenjevanj izboljšala razpoložljive pogoje in načine delovanja (tj. izmerljive cilje, pričakovani učinek, uspešno spremljanje, dobro podatkovno zbirko); poudarja, da bodo ocenjevanja koristnejša, če se bodo okvirni programi prilagajali ('programi učenja'), zaključki pa uporabljali za izboljšanje potekajočih programov;
351. poziva Komisijo, naj pri izvajanju načrtovanih ocenjevanj za leto 2008, 2009, 2010 in 2014 upošteva priporočila Evropskega računskega sodišča;
352. poziva Evropsko računsko sodišče, naj dokonča svoje revizije pravočasno za postopek razrešnice za leto 2010 in o tem poroča Odboru za proračunski nadzor; poziva Evropsko računsko sodišče, naj preveri tudi zneske, ki so bili porabljeni za ocenjevanje v odnosu do vrednosti posameznih programov, in na kakšen način se ta odstotek nanaša na druge programe za raziskave in tehnološki razvoj v tretjih državah (na primer v Kanadi).
28.2.2008
MNENJE Odbora za zunanje zadeve
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja: Véronique De Keyser
POBUDE
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Predpristopna pomoč
1. pozitivno ocenjuje rezultate revizije izvajanja instrumentov Phare in strukturnih politik v predpristopnem obdobju v Bolgariji in Romuniji ter programov pomoči za Turčijo, ki je odkrila zanemarljivo raven napak; je seznanjen z napakami in pomanjkljivostmi pri izvajanju instrumenta SAPARD v Bolgariji in Romuniji; poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z oblastmi obeh držav, da zagotovi spoštovanje vseh zahtev za javne razpise in dobro finančno poslovodenje ter ustrezne pravilne, redne in upravičene zahtevke za pomoč Skupnosti;
2. je seznanjen z oceno Sodišča, da so nacionalni nadzorni sistemi Bolgarije, Romunije in Turčije, povezani z decentraliziranim izvajalskim sistemom (DIS), še vedno pomanjkljivi;
3. ponovno poudarja svojo zaskrbljenost zaradi zamud pri akreditaciji razširjenega decentraliziranega izvajalskega sistema (EDIS) v Bolgariji ter poziva Komisijo in bolgarske oblasti, naj poglobijo sodelovanje in prizadevanja za zagotovitev ustreznih upravljalnih in kontrolnih struktur pa tudi upravnih zmogljivosti, ki bi omogočile učinkovito delovanje sistema EDIS;
4. podpira priporočila Sodišča, naj Komisija podrobno spremlja uspešno delovanje nacionalnih nadzornih in kontrolnih sistemov, zlasti pripravo in upravljanje javnih razpisov v Turčiji, javnih naročil v okviru sistema EDIS v Bolgariji in Romuniji ter pravočasno izvrševanje nacionalnega sofinanciranja; poudarja potrebo po krepitvi upravnih zmogljivosti tistih držav, ki so nedavno pristopile, in tistih, ki so v postopku pristopa;
5. v primerjavi z letom 2005 pozdravlja precejšno povečanje stopnje izvrševanja pri odobritvah za prevzem obveznosti in za plačila za predpristopno strategijo v letu 2006;
6. pozdravlja prizadevanja Evropske agencije za obnovo, saj je odlično prispevala k razvoju in utrditvi stabilnosti v regiji; potrjuje svojo podporo sklepu, da bi agencija leta 2008 prenehala delovati, da bodo pomoč državam upravičenkam lahko upravljale delegacije Komisije iz teh državah;
Tesno medinstitucionalno sodelovanje
7. izraža zadovoljstvo glede ocene Sodišča, da je Komisija po posebnem poročilu Sodišča o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju iz leta 2003 sprejela več popravnih ukrepov; poziva Komisijo, naj še bolj spodbuja vlade držav upravičenk k uporabi rezultatov zaključenih projektov v okviru njihovih reformnih prizadevanj; podpira priporočilo Sodišča, naj Komisija zmanjša stopnjo podrobnosti v pogodbah o tesnem medinstitucionalnem sodelovanju, da omogoči večjo prilagodljivost pri upravljanju projektov;
Zunanji ukrepi
8. je seznanjen z ugotovitvami Sodišča o zakonitosti in pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij na področju zunanjih ukrepov ter nadzornih in kontrolnih sistemov; poziva Komisijo, naj izvede vse potrebne sistemske izboljšave, da zagotovi odpravo težav, ki so bile ugotovljene na ravni organizacije izvajanja projektov v tretjih državah;
9. pričakuje izboljšanje vidnosti ukrepov, ki jih EU financira z mednarodnimi skrbniškimi skladi, zlasti glede vsot, ki so večje od 1 milijarde EUR in so bile prenesene iz proračuna EU v sklade ZN in Svetovne banke; poziva Komisijo, naj zagotovi okrepitev političnega vodstva, vidnosti EU in nadzora nad skladi;
10. poziva Komisijo, naj Parlamentu redno predloži posebne ukrepe za še večji nadzor EU nad svojimi zunanjimi ukrepi v geografskem okviru (v skladu z načeli učinkovitosti, odgovornosti in vidnosti);
11. poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o tem, kaj natančno je bilo opravljeno za olajšanje razmer iraških beguncev in razseljenih oseb;
12. poudarja svoj interes glede pomoči EU, namenjene Afganistanu, in poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži poročilo o stanju izvrševanja skladov EU za Afganistan, in naj izrazi svoje mnenje o izgonu vršilca dolžnosti predstavnika EU iz te države z obrazložitvijo, da je bil v stiku z afganistanskimi talibani;
13. poziva Komisijo, naj učinkovito in hitro obvesti Parlament o uporabi sredstev EU preko mednarodnih skrbniških skladov za Irak; poziva Komisijo, naj posodobi in vsebinsko dopolni informacije ter predlaga sistem, ki bi Parlamentu omogočil jasen in čitljiv vpogled v to, kaj je bilo dejansko financirano iz skladov EU preko mednarodnih skrbniških skladov po svetu.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
63
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Monika Beňová, Elmar Brok, Colm Burke, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Michael Gahler, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Veličkova Baeva, Cristian Silviu Buşoi, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Ģirts Valdis Kristovskis, Erik Meijer, Borut Pahor, Józef Pinior, Antolín Sánchez Presedo, Inger Segelström
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Renate Weber
4.3.2008
MNENJE Odbora za razvoj
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja: Ralf Walter
POBUDE
Odbor za razvoj poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. čestita Komisiji za njeno pobudo za izboljšanje poročanja o učinkih posegov razvojne politike na doseganje razvojnih ciljev tisočletja; je prepričan, da bo to zelo pripomoglo k izboljšanju odgovornosti na tem področju; z veseljem pričakuje podrobnosti o oceni pilotne faze, ki je bila uvedena leta 2007;
2. opozarja na merilo, ki ga je določila Komisija, da je treba 20 % sredstev iz instrumenta za razvojno sodelovanje razporediti na osnovno in srednješolsko izobraževanje ter osnovno zdravstvo; z veseljem pričakuje podrobnosti o izvajanju merila v letu 2007;
3. pozdravlja pobudo Komisije za razvoj strukturiranega pristopa k podpori vrhovnih revizijskih institucij v državah, ki prejemajo proračunsko pomoč; vendar ugotavlja, da demokratična odgovornost na ravni partnerskih držav ne more biti dosežena, ne da bi okrepili tudi parlamentarne organe za proračunski nadzor, kot to določa člen 25(1b) uredbe o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja
Uredba (ES) št. 1995/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 (UL L 378, 27. 12. 2006, str. 41). ;
4. ugotavlja, da je bilo v letu 2006 91 % proračunske pomoči iz proračuna Skupnosti podeljene v obliki sektorske proračunske podpore, ki je bolj usmerjena kot splošna proračunska pomoč in zato vodi do nižjega tveganja; dvomi v "dinamično razlago" meril o upravičenosti za proračunsko pomoč, za katero je Računsko sodišče dejalo, da povečuje tveganje; meni, da je treba proračunsko pomoč namenjati le državam, ki že dosegajo najnižje standarde verodostojnega upravljanja javnih financ;
5. poziva Komisijo, naj izboljša preglednost in dostop do dokumentacije o ukrepih proračunske pomoči, zlasti z uvedbo sporazumov z vladami držav upravičenk, podobnih okvirnemu finančnemu in upravnemu sporazumu, ki določa okvir za upravljanje finančnih prispevkov, ki jih Komisija namenja Združenim narodom;
6. čestita Komisiji za zmanjšanje ravni neporavnanih obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti EuropeAid pred letom 2001, za 39 % v letu 2006; zahteva redne novice o spremembah ravni običajnih in neobičajnih neporavnanih obveznosti;
7. upošteva kritike, ki jih je glede projektov tehnične pomoči Komisije podalo Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 6/2007; nadalje ugotavlja, da Komisija ta vprašanja obravnava pri razvoju strategije za dosego ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projekta, ki naj bi bila končana do junija 2008; z veseljem pričakuje pravočasno oceno rezultatov izvajanja te strategije;
8. pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija izvajala za spodbujanje usklajevanja med donatorji na področju tehnične pomoči; poudarja pomen usklajenega pristopa, ne le na ravni EU, temveč med vsemi donatorji, ter z veseljem pričakuje podrobnosti o napredku te pobude.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
3.3.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
20
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Thijs Berman, Danutė Budreikaitė, Ryszard Czarnecki, Nirj Deva, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Glenys Kinnock, Maria Martens, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Johan Van Hecke
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
John Bowis, Fiona Hall, Manolis Mavrommatis, Csaba Őry, Ralf Walter
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Glyn Ford
28.2.2008
MNENJE Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve
za Odbor za proračun
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
(SEC(2007(1055) – C6-0362/2007 – 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1056 – C6-0390/2007 – 2007/2037(DEC) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja: Jamila Madeira
POBUDE
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Poglavje 3 – Upravljanje proračuna
1. je zelo zaskrbljen glede dejstva, da so tako kot leta 2005 neporavnane proračunske obveznosti stalno rasle in bo to skupaj z zamenjavo pravila n+2 s pravilom n+3 v nekaterih državah članicah v obdobju 2007 -2013 povzročilo poslabšanje trenutnih razmer, tako da bodo sredstva do končnih uporabnikov prispela kasneje, proračunsko načelo enoletnosti in zastavljeni roki programov pa čedalje redkeje spoštovani;
Poglavje 6 – Strukturni ukrepi
2. podpira mnenje Računskega sodišča, da je treba pravočasno povečati učinkovitost nadzornih sistemov v državah članicah, da se omogoči preprečevanje napak v začetnih fazah projektov, in meni, da je treba nacionalnim uradnikom, ki sodelujejo pri oceni in analizi projektov, zagotoviti celovito usposabljanje, da se lahko to združi s potrebno hitrostjo pri uporabi strukturnih skladov;
3. se strinja s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala Komisija izvajati primeren nadzor nad vračili precenjenih ali neupravičenih odhodkov kakor tudi nad dejavnostmi upravnih organov držav članic;
4. meni, da je bistvenega pomena, da se Komisiji zagotovijo logistične zmožnosti in potrebna sredstva za učinkovito operativnost mehanizmov za povratne informacije kakor tudi popoln nadzor nad revizijskimi postopki, kar bi omogočilo ukrepanje takrat, ko se odkrijejo pomanjkljivosti in napake;
5. ugotavlja, da Komisija državam članicam priporoča, naj od sedaj naprej uporabljajo poenostavitve iz novih pravil, ki veljajo za strukturne sklade
Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013, (UL L 210, 31.07.2006, str.1). , na primer z uporabo pavšalnih zneskov za posredne stroške v okviru evropskega socialnega sklada, ki pa morajo biti čim nižji in oblikovani čim bolj smiselno, ter meni, da je to izrednega pomena;
6. meni, da je bistveno, da se trendi strukturne politike ocenjujejo glede na pomembne kazalnike in cilje, kar bi omogočalo njihovo primerjavo, kratkoročno združevanje in bi tako služilo v izogib neizbežnim površnim in približnim ocenam, ki so predložene prepozno in tako onemogočajo popravke;
7. obžaluje dejstvo, da so se napake na področju zakonitosti in pravilnosti, ki jih je poudarilo Računsko sodišče, še naprej pojavljale v letu 2006, delno kot rezultat pomanjkljivosti v kontrolnih in nadzornih sistemih, tako v okviru Komisije kot v državah članicah; s tem v zvezi pozdravlja možnost prijavljanja posrednih stroškov za namene subvencij na pavšalni osnovi, kot je predvideno v Uredbi (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu
UL L 210, 31. 7. 2006, str. 12. ;
8. poziva države članice, naj s pomočjo Komisije izboljšajo svoje sisteme nadzora in kontrole nad stroški, ki jih uveljavljajo prejemniki pomoči;
Poglavje 7 – Notranja politika
9. podpira stališče Računskega sodišča, da je treba finančno upravljanje notranje politike izboljšati in si prizadevati za poenostavitev pravil, ki se uporabljajo za programe, in sicer z uporabo pavšalnega financiranja in prehodom na sistem financiranja, ki temelji na rezultatih;
10. poudarja, da je bilo leto 2006 evropsko leto mobilnosti delavcev, ki je, ne glede na skromen proračun, omogočilo odkrivanje nekaterih neenakosti in ovir v okviru prostega pretoka, vendar še ni vodilo k dejanskim spremembam;
11. pozdravlja naložbe v novi portal EURES, ki je začel delovati leta 2006, in je že pokazal svojo dodano vrednost k dejanski mobilnosti in prostemu pretoku na evropskem trgu dela; kljub tem investicijam ugotavlja, da obstajajo številne jezikovne ovire, kar omogoča predvidevanja, da bi bil jezikovni pristop, podoben tistemu, ki se uporablja za študente v okviru evropskih programov za mobilnost, mogoče pravilna izbira, saj bi lahko bila bolj učinkovita.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Harald Ettl, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Elisabeth Morin, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Rovana Plumb, Bilyana Ilieva Raeva, Elisabeth Schroedter, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Mihael Brejc, Gabriela Creţu, Petru Filip, Jamila Madeira, Csaba Sógor, Kyriacos Triantaphyllides, Anja Weisgerber
26.2.2008
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Jutta Haug
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da so splošne stopnje izvrševanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;
2. poudarja, da je predvsem izvajanje programa LIFE III (kar predstavlja 58 % operativnega proračuna za politično področje okolje) doseglo stopnjo izvrševanja nad 98,7 % v odobritvah za prevzem obveznosti;
3. vendar poudarja, da je težavna uporaba nekaterih odobritev za prevzem obveznosti, kot so nekateri programi ukrepanja Skupnosti na področju civilne zaščite in onesnaženosti morja, predvsem zaradi slabih predloženih predlogov in ponudb ter zaradi nekaterih omejitev iz pravne podlage, kot je omejeni najvišji finančni prispevek Skupnosti;
4. poudarja splošno stopnjo izvrševanja 85,76 % odobritev plačil na področju okolja, kar pomeni precejšno povečanje v primerjavi z letom 2005 (78,39 %);
5. ugotavlja, da so stopnje plačil za okolje, zdravje in varno hrano sorazmerno nizke, predvsem zaradi težav pri načrtovanju potreb po odobritvah plačil in tudi ker veliko sredstev ni diferenciranih, kar pomeni, da je precejšen delež teh izplačan eno leto po izvedbi obveznosti; priznava, da je Komisija delno odvisna od hitrega izdajanja računov za upravičence in izvajalce, zneski končnih plačil za projekte pa so pogosto nižji od pričakovanih;
6. poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva izboljšati svoje upravne postopke, ki vplivajo na izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobrenih plačil;
7. na osnovi razpoložljivih podatkov meni, da se Komisiji lahko podeli razrešnico glede izdatkov za leto 2006 na področjih okoljske politike, javnega zdravja in varnosti hrane.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Mnenje obravnava izvrševanje proračuna na področju okolja, javnega zdravja in varnosti hrane za proračunsko leto 2006.
OKOLJE
Stopnje izvrševanja za prevzete obveznosti v proračunskih vrsticah za okolje so bile tako dobre kot lansko leto, kar zadeva notranjo in zunanjo politiko (96,31 %). To je predvsem posledica zadovoljivega izvajanja programa LIFE III, kar predstavlja 58 % operativnega proračuna za okolje, in je doseglo stopnjo izvrševanja nad 98,7 %.
Tako kot v prejšnjih letih se je izvajanje dveh manjših programov – civilna zaščita in onesnaženost morja – tudi tokrat izkazalo za težavno. Pri civilni zaščiti je stopnja prevzetih obveznosti padla z 81,53 % leta 2005 na 61,19 % predvsem zaradi naslednjih dejavnikov:
– večina dejavnosti, ki jih financira ta proračunska vrstica, je vezanih na delovanje mehanizma civilne zaščite Skupnosti in jih je težko napovedati, saj so odvisne od aktiviranja mehanizma v primeru posredovanja med nesrečami;
– ni se uspelo porabiti 2 milijonov evrov, ki so bili prvotno namenjeni za javni razpis za dejavnosti civilne zaščite, saj nobena od maloštevilnih ponudb ni izpolnjevala navedenih pogojev.
Komisija je priznala, da je bil postopek javnega razpisa težaven. Zahteve, ki jih je določila za pospeševanje evropskih projektov z dodano vrednostjo, niso bile izpolnjene v prejetih ponudbah. Zato se je Komisija vrnila k razpisu za zbiranje predlogov. Projekti se izvajajo s sofinanciranjem, večinoma pa jih vodijo zadevne uprave držav članic.
Stopnja izvrševanja pilotnega projekta o čezmejnem sodelovanju v boju proti naravnim nesrečam je bila zelo dobra: 100 % odobrenih sredstev je bilo v letu 2006 namenjenih za objavo razpisa za zbiranje predlogov. Na začetku leta 2007 je bilo izbranih in naročenih šest projektov s 86 % razpoložljivih sredstev. Zato namerava Komisija v prihodnosti pogosteje uporabljati razpis za zbiranje predlogov in ne za zbiranje ponudb.
Na področju onesnaženosti morja Komisija ni imela možnosti uporabiti več kot 21 % (leta 2005: 58,50%) razpoložljivih sredstev. Število organizacij, ki lahko predložijo predloge, je zelo omejeno zaradi posebnosti področja. Kakovost prejetih predlogov ni bila zelo visoka, zelo nizka zgornja meja prispevkov za sofinanciranje dejavnosti, opredeljena v pravni podlagi, pa je omejila splošno uporabo sredstev. Delovanje programa morskega onesnaževanja se je končalo leta 2006. Leta 2007 je Evropska agencija za pomorsko varnost prevzela delo in razvila ukrepe za pripravljenost, da bi izboljšala informacije, usklajevanje in sodelovanje na področju morskega onesnaževanja.
Splošna stopnja izvrševanja 85,76 % odobritev plačil na področju okolja se je precej povečala v primerjavi z letom 2005 (78,39%). Ta odstotek se je povečal na 89,6 % zaradi ločenih proračunskih vrstic. Sorazmerno nizka stopnja izvrševanja odraža težave pri načrtovanju potreb po izplačilih. Na izdajanje računov ali zahtevkov za plačila izvajalcev ali upravičencev pa Komisija nima vpliva. Poleg tega so v povezavi z nepovratnimi sredstvi (program LIFE, civilna zaščita, uredba Forest Focus) zneski končnih plačil za projekte ponavadi nižji od prvotno pričakovanih, saj so nižji tudi končni upravičeni odhodki. Premajhna uporaba proračunskih vrstic za izvajanje okoljske politike in podpore razvoja (67,90%) je zlasti povezana z zaključevanjem obveznosti za določene postopke naročil na koncu leta, kar je onemogočilo plačila predhodnega financiranja do konca leta 2006.
Javno zdravje
Stopnje izvrševanja za prevzete obveznosti v proračunskih vrsticah za zdravje in varno hrano so bile zadovoljive, nad 90 % ter približno enako kot lansko leto.
Stopnje izvrševanja plačil v proračunskih vrsticah za zdravje in varno hrano so ponavadi nižje od stopenj izvrševanja za prevzete obveznosti, to pa predvsem, ker veliko plačil ni ločenih in se zato velik delež izplača šele leto po tem, ko so bile izvedene obveznosti.
Stopnja izvrševanja za prevzete obveznosti za upravne odhodke je zadovoljiva in je v povprečju 96 %. Pri odobritvah plačil pa je stopnja nekoliko nižja, in sicer 80,7 %. Omeniti je treba, da upravna plačila niso ločena, kar pomeni, da se izplačila lahko izvedejo eno leto po tem, ko so bile izvedene obveznosti.
V celoti je stopnja izvrševanja za prevzete obveznosti za program javnega zdravja zadovoljiva s povprečjem 92,85%. Izvajalska agencija ni finančno neodvisna predvsem zaradi težav pri zaposlovanju in zato ni mogla dodeliti posameznih nepovratnih sredstev in ustreznih plačil za leto 2006. Poleg tega so bili zahtevki za plačila pri upravičencih previsoko ocenjeni, kar je pripeljalo do pričakovane nezadostne porabe sredstev za plačila. Zato je bilo zahtevano in tudi odobreno znižanje sredstev za plačila na 15,7 milijonov evrov v okviru splošne prerazporeditve (september 2006). Na koncu leta 2006 je bila stopnja uporabe sredstev za plačila blizu 100 %.
Stopnje izvrševanja za prevzem obveznosti za tobačne sklade so zelo zadovoljive (skoraj 100 %) in odražajo, da se ta instrument v praksi zelo pogosto uporablja, ter opravičujejo zahtevo Parlamenta med proračunskim postopkom za leto 2008, naj Komisija od leta 2009 nadaljuje to pobudo. Plačila so bila izvršena leta 2007, eno leto po izvedbi obveznostih. Projekt o operativnem središču za izredne zdravstvene razmere (HEOF) se je začel leta 2006, večina plačil pa je bila izvršena leta 2007.
Stopnja uporabe obveznosti za ukrepe za varnost hrane je zadovoljiva za večino ukrepov, razen za sklade za nujne primere. Tu je stopnja izvajanja 55 % nizka, ker epidemije niso predvidljive in je zato je nemogoče vnaprej predvideti stopnje izvajanja za obveznosti in sredstev za plačila.
Stopnja izvrševanja sredstev za plačila je nizka (15,5 %), predvsem ker na tem področju ni ločenih plačil in ker se večina teh izvrši leto po izvedbi obveznosti. Vendar pa je pri ukrepih za izkoreninjanje stopnja izvrševanja plačil za leto 2006, ki so povezana z obveznostmi iz leta 2005, dosegla le 73 %. Ta sorazmerno nizka stopnja je lahko posledica dejstva, da v številnih primerih države članice niso uporabile celotnega zneska, za katerega so zaprosile. Od 200,6 milijonov evrov, ki so bili dodeljeni leta 2005, je bilo na zahtevo držav članic preklicanih 15,5 milijonov.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
50
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Margrete Auken, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Magor Imre Csibi, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Kathalijne Maria Buitenweg, Philip Bushill-Matthews, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Jutta Haug, Johannes Lebech, Lambert van Nistelrooij
28.2.2008
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja: Luisa Fernanda Rudi Ubeda
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja, da v poročilu Računskega sodišča ni kritik glede politike notranjega trga, carinske politike in politike zaščite potrošnikov;
2. meni, da se mora 85-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 120201 na področju politike notranjega trga izboljšati, če upoštevamo izjavo Komisije, v kateri je navedeno, da to predstavlja povečanje za 1,05 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, ki ga je dodal proračunski organ med proračunskim postopkom in ki ni bil predviden pri proračunskem načrtovanju; vendar priznava, da so prizadevanja za izboljšanje proračunskega načrtovanja leta 2007 pokazala skoraj 100 % stopnjo uporabe;
3. meni, da je 48-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 140201 na področju carinske politike zelo nizka, kar je glede na Komisijo posledica spremembe v politiki glede razpisnega postopka, kar pomeni postopno zamenjavo ločenih pogodb z dolgoročnimi okvirnimi pogodbami; zato ceni, da se je stopnja uporabe v letu 2007 povečala na 83 %, kar že kaže pozitivne rezultate te spremembe politike, a je kljub temu potrebno dodatno izboljšanje;
4. pozdravlja 96-odstotno stopnjo uporabe proračunske vrstice 170201 na področju politike zaščite potrošnikov.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
28.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
36
1
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Godfrey Bloom, Cristian Silviu Buşoi, Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Vicente Miguel Garcés Ramón, Evelyne Gebhardt, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Kurt Lechner, Toine Manders, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Guido Podestà, Giovanni Rivera, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Andreas Schwab, Alexander Stubb, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Marian Zlotea
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emmanouil Angelakas, André Brie, Wolfgang Bulfon, Colm Burke, Giovanna Corda, Joel Hasse Ferreira, Andrea Losco, Manuel Medina Ortega, Katrin Saks, Anja Weisgerber
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Frédérique Ries
27.2.2008
MNENJE Odbora za promet in turizem
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja: Georg Jarzembowski
POBUDE
Odbor za promet in turizem poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da je bilo v končno sprejetem in med letom spremenjenem proračunu za leto 2006 skupaj 963,8 milijona EUR namenjenih za odobritve za prevzem obveznosti na področju prometne politike in 891,4 milijona EUR za odobritve plačil; nadalje ugotavlja, da je od tega:
– 699,8 milijonov EUR bilo na razpolago za odobritve za prevzem obveznosti in 684,0 milijonov EUR za odobritve plačil za vseevropska prometna omrežja (TEN-T),
– 18,1 milijona EUR bilo na razpolago za obveznosti in 19,1 milijona EUR za plačila za prometno varnost,
– 36 milijonov EUR bilo na razpolago za obveznosti in 11,7 milijona EUR za plačila za program Marco Polo,
– 5,5 milijona EUR bilo na razpolago za obveznosti in plačila za pilotni projekt o varnosti cestnega tovornega prometa, odobritve plačil pa so bile zmanjšane na 0,15 milijona EUR s splošno prerazporeditvijo;
2. pozdravlja, da se stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, stalno povečujejo, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo iz državnih proračunov na voljo ustrezna finančna sredstva, ki bodo usklajena s to obveznostjo Skupnosti;
3. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti za varnost prometa nizke (34 %) in da je bil na tem področju večji del vsote, ki je bil prvotno na voljo leta 2006, prerazporejen v leto 2007. Opaža tudi nizko stopnjo uporabe odobritev plačil za program Marco Polo (44,8 %), zlasti pa je zaskrbljen zaradi zelo nizkih stopenj uporabe odobritev plačil za pilotni projekt o varnosti v cestnem sektorju projektov TEN-T (29,6 %), delno zaradi poznega podpisa pogodb, kar je povzročilo kasnejši začetek izvajanja pilotnega projekta; zato poziva Komisijo, naj v prihodnosti čim prej objavi javne razpise in razpise za oddajo predlogov, da se bodo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil lahko v celoti izkoristile;
4. poziva Komisijo in proračunski organ, naj zagotovita, da bodo po sprejetju proračuna za pilotne projekte pravilno uravnotežene vsote za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil; to ravnotežje naj odraža dejstvo, da je obdobje, po katerem projekt doseže fazo plačil, ponavadi daljše od enega proračunskega leta;
5. z zadovoljstvom ugotavlja, da je analiza Računskega sodišča o izvajanju standardov notranje kontrole o pravilnosti in zakonitosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij pokazala, da so tiste, ki jih je opravil generalni direktorat za energetiko in promet, v skladu z zahtevami glede ocenjevanja in obvladovanja tveganj, obveščanja uprave, poročanja o nepravilnostih in nadzora; kljub temu poziva generalni direktorat za energetiko in promet, naj uporabi analizo vrst in stopenj napak za oblikovanje strategije za nadzor tveganja v predhodni reviziji stroškovnih izkazov, ki jih prejme od upravičencev sredstev;
6. predlaga, da v povezavi s sektorji, za katere je pristojen Odbor za promet in turizem, Parlament Komisiji podeli razrešnico glede izvrševanja proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Brigitte Fouré, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Dieter-Lebrecht Koch, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Marian-Jean Marinescu, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard, Lars Wohlin, Roberts Zīle
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Philip Bradbourn, Anne E. Jensen, Helmuth Markov, Vladimír Remek, Leopold Józef Rutowicz, Ari Vatanen, Corien Wortmann-Kool
28.2.2008
MNENJE Odbora za regionalni razvoj
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja: Gerardo Galeote
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za proračunski nadzor kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. zaskrbljeno ugotavlja, da je Računsko sodišče kritiziralo uvedbo skupnega upravljanja, češ da ni odpravilo pomanjkljivosti v nadzornih sistemih nekaterih držav članic, ki so bili že od vsega začetka neustrezni;
2. obžaluje, da nekatere države članice porabe davkoplačevalskega denarja, za katero so odgovorne, ne nadzorujejo ustrezno, in spodbuja prizadevanja Komisije, da bi pomagala pri usposabljanju uslužbencev v upravnih in plačilnih organih držav članic, tako da bodo upoštevali pravila in s tem tudi standarde Skupnosti;
3. ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem poročilu ocenilo, da je bilo več kot 70 % revizij Komisije kakovostnih, saj so bile v večini primerov odkrite nepravilnosti, ki jih je treba odpraviti; ugotavlja še, da je treba v skladu z osnovnimi načeli zbrati trdne dokaze o nepravilnostih, naj gre za formalne napake, finančne nepravilnosti ali goljufijo, preden je mogoče ukrepati;
4. ugotavlja, da je treba pri reviziji izvrševanja proračuna za leto 2006 upoštevati pravila, ki so veljala za programsko obdobje 2000–2006, čeprav so nova pravila za obdobje 2007–2013 strožja in bi vodila k boljšim rezultatom;
5. odobrava stališče Komisije, da vsem ugotovljenim nepravilnostim nujno sledijo popravni ukrepi, vključno z zamrznitvijo plačil ter izterjavo neupravičenih ali nepravilno izvršenih plačil; v zvezi s tem ugotavlja svojo zaskrbljenost zaradi številnih nepravilnosti v letu 2006 in ugotavlja obvezo Komisije, da za prihodnja leta pripravi podroben načrt za zmanjševanje obsega neupravičeno izplačanih zneskov;
6. zaupa oceni Komisije, da veliki neupravičeno izplačani zneski niso izgubljeni in da bodo povrnjeni; Komisijo poziva, naj Parlament po zaključku zadnjih projektov iz proračuna za leto 2006 obvesti o skupnem seštevku povrnjenih zneskov ter o morebitnih izgubah in razlogih zanje;
7. z zaskrbljenostjo ugotavlja občutni upad obsega plačil v nekaterih starih državah članicah, kar je vodilo k velikemu povečanju neporavnanih obveznosti (RAL);
8. je zaskrbljen, ker so v nekaterih državah članicah EU 27 sistemi nadzora in finančnega poslovodenja še vedno pomanjkljivi, kar zbuja dvome o zakonitosti in pravilnosti porabe evropskih sredstev, kot sta opozorila že Komisija in Računsko sodišče;
Izjave o državnem upravljanju
9. opozarja, da mora v skladu s členom 274 Pogodbe o ES Evropska komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna EU, sodelovati z državami članicami, da zagotovi upoštevanje načel dobrega finančnega poslovodenja. Odkar operativni ukrepi strukturnih skladov spadajo na področje deljene pristojnosti, so države članice odgovorne za izvajanje svojega izvrševanja in nadzora; v skladu s stališčem, ki ga je Parlament izrazil v resolucijah o razrešnicah za izvrševanje proračuna za leta 2003, 2004 in 2005, vztraja, da je treba uvesti nacionalne izjave na ustrezni politični ravni, ki bodo zajemale vsa sredstva Skupnosti v skupnem upravljanju in ki bodo resnično jamstvo za pravilno delovanje nacionalnih sistemov nadzora in finančnega poslovodenja;
10. opozarja Komisijo, da ima kakovost revizijskih sistemov znaten vpliv na ocenjevanje projektov, tako da bodo stroga pravila za kakovost postopkov finančnega nadzora v prihodnje zelo pomembna.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
53
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Antonio De Blasio, Petru Filip, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Pedro Guerreiro, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Jim Higgins, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Dimitar Stoyanov, Margie Sudre, Andrzej Jan Szejna, Oldřich Vlasák
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Brigitte Douay, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Vladko Todorov Panayotov, Miloslav Ransdorf, Zita Pleštinská, László Surján, Iuliu Winkler
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Janelly Fourtou, Zdzisław Zbigniew Podkański
28.2.2008
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
Oddelek III, Komisija
Pripravljavka mnenja: Helga Trüpel
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja priporočilo Računskega sodišča, naj Komisija v skladu s finančno uredbo poveča uporabo pavšalnega zneska in pavšalnega financiranja, da bo olajšano dodeljevanje nepovratnih sredstev;
2. ugotavlja, da nacionalne agencije upravljajo približno 70 % proračuna na področju izobraževanja in kulture; je zaskrbljen, da so bile leta 2006 v nekaterih primerih pri upravljanju sredstev opažene resne in sistematične pomanjkljivosti; istočasno priznava, da Komisija sprejema ukrepe za okrepitev nadzornega okvira; od Komisije pričakuje, da bo poročala o rezultatih ukrepov, ki bodo sprejeti pred naslednjim postopkom razrešnic;
3. meni, da se morajo države članice bolje zavedati svojih odgovornosti glede zadovoljivega delovanja nacionalnih agencij; upa, da bodo z novimi izjavami o zanesljivosti nacionalnih organov izboljšani postopki držav članic za nadzor in revizijo nacionalnih agencij;
4. poziva Komisijo, naj objavi stroge smernice o preglednosti izvajanja večletnih programov in njihovih postopkov izbire; od nje pričakuje, da bo skupaj z izvajalskimi in nacionalnimi agencijami nadalje izboljšala izmenjavo informacij s prosilci in upravičenci;
5. je zaskrbljen, ker ni zadosti razpoložljivih podatkov o nekaterih vidikih izvajanja večletnih programov; od Komisije predvsem zahteva popolne informacije o obsegu zamujenih plačil upravičencem; podpira novo preiskavo na lastno pobudo varuha človekovih pravic na tem področju; ugotavlja, de je bilo v letu 2007 zamujenih 23 % plačil; ugotavlja, da Komisija pregleduje svojo metodologijo o tem, kaj določa pozna plačila, in pričakuje več informacij o tem;
6. opaža, da je Komisija okrepila svoja prizadevanja, da bi s svojimi komunikacijskimi orodji znala bolje prisluhniti skrbem državljanov; spodbuja GD za informiranje, naj bolje izkoristi poenostavljene mehanizme financiranja pri svojih ukrepih, namenjenim civilni družbi, v skladu s smernicami, ki jih je GD za izobraževanje in kulturo predvidel v programu Evropa za državljane.
OBRAZLOŽITEV
Celovita ocena o izvrševanju proračuna Komisije za leto 2006 na področju izobraževanja, kulture, komunikacij in avdiovizualnem področju je pozitivna, razen nekaterih vidikov, za katere so potrebne nadaljnje pripombe. Poročevalka želi poudariti naslednje točke:
Poenostavitev
Poročevalka podpira prizadevanja Komisije za poenostavitev plačil upravičencem s povečano uporabo pavšalnih zneskov in pavšalnega financiranja. Ti ukrepi, ki so možni zaradi revizije finančne uredbe, zmanjšajo verjetnost napak pri izjavah o izdatkih in olajšajo dodeljevanje sredstev tako za Komisijo kot za upravičenca. Prav tako jih je predlagalo Računsko sodišče.
Izvajalska agencija
Agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo je začela delovati januarja leta 2006. Komisija je tako lahko na agencijo presnela upravljanje 17 % proračuna, namenjenega za večletne programe na področju izobraževanja in kulture. Glede na študijo stroškov in koristi s 26. novembra 2006, bodo s tem stroški upravljanja zmanjšani za 17,3 %. Hkrati pa bo izboljšana celotna stabilnost upravljanja programov v primerjavi s prejšnjim načinom dela, ko se je zaposlovalo zunanje uradnike.
Med ustanavljanjem agencije je bilo s Komisije na agencijo prenesenih približno 10.500 spisov. Žal pa za prosilce še vedno ni jasno, kako je razdeljeno delo med izvajalsko agencijo in Komisijo in je zato treba to bolje pojasniti in povečati preglednost.
Nacionalne agencije
Nacionalne agencije imajo pri izvajanju večletnih programov pomembno vlogo. Agencije upravljajo 70 % proračuna na področju izobrazbe in kulture, hkrati pa so tudi pomembna kontaktna točka in vir informacij za prosilce in upravičence sredstev EU.
Kljub temu, da so jih ustanovile države članice, morajo izpolnjevati določena merila Komisije, s katerimi je zagotovljeno, da so primerne za upravljanje zadevnih programov. Leta 2007 je njihovo število padlo z 99 na 64, kar lahko poveča učinkovitost. Njihovi operativni proračuni so deloma sofinancirani s proračunom večletnih programov, kar znaša 66,7 milijonov EUR za leto 2005 in 2006.
Delo, ki ga opravljajo nacionalne agencije, je pomembno. Kljub temu pa je zaskrbljujoče, da je generalni direktorat za izobraževanje in kulturo v svojem letnem poročilu o dejavnostih navedel, da so bile v nekaterih primerih pri nacionalnih agencijah opažene resne in sistemske pomanjkljivosti pri upravljanju programov
Letno poročilo o dejavnosti GD za izobraževanje in kulturo, str. 24: " Un encadrement approximatif du taux d'erreur peut ętre estimé, de maničre trčs approximative, comme suit (...) Pour estimer une limite supérieure, nous proposons d'appliquer ŕ certaines A(gences) N(ationales) le taux de 20% du budget géré (Taux suggéré par la Cour des Comptes en cas de défaillance systémique grave lorsqu'une quantification plus précise n'est pas disponible)" opaženi so bili 4 neznačilni primeri. . Komisija navaja 20 % delež napak pri teh primerih, a nima natančnejših podatkov. GD za izobraževanje in kulturo je zadržan glede upravljanja nacionalnih agencij.
Države članice so odgovorne za delovanje teh agencij, Komisija pa od leta 2007 zaradi opaženih pomanjkljivosti od nacionalnih organov zahteva, da morajo izdati izjavo o zanesljivosti preden lahko nacionalna agencija vstopi v pogodbeno razmerje s Komisijo in kasneje tudi izjavo za sredstva, ki jih je upravljala agencija med prejšnjim letom. Poročevalka meni, da je ta ukrep Komisije primeren. Vendar pa se bo v prihodnosti pokazalo, do katere mere prispeva k izboljšanju delovanja agencij.
Komisija pa ima tudi prav, ko navaja, da imajo nacionalne agencije prav tako lahko pomembno vlogo pri izboljšanju preglednosti postopkov. Poročevalka spodbuja Komisijo, naj izkoristi dejstvo, da so nacionalne agencije prosilcem upravno bližje, da bodo ti bolje razumeli postopke.
Zamujena plačila
Upravičenci in Računsko sodišče so sprožili vprašanje o zamujenih plačilih. Tudi evropski varuh človekovih pravic v svoji zadnji preiskavi na lastno pobudo od Komisije zahteva podatke o vzrokih zamud pri plačilih pogodbenim izvajalcem in upravičencem nepovratnih sredstev in subvencij
Pismo evropskega varuha človekovih pravic, s katerim začenja preiskavo na lastno pobudo OI/5/2007/GG glede Evropske komisije. . To pobudo pozdravljamo.
S finančno uredbo je bil določen rok za izvršitev plačila upravičencem, ki je 45 dni. Glede proračuna za leto 2006 niso na voljo nobeni podatki o deležu zamujenih plačil
Kar zadeva GD za izobraževanje in kulturo je treba omeniti, da nekateri podatki o izvrševanju proračuna GD za izobraževanje in kulturo za leto 2006 niso bili na razpolago in sicer zaradi številnih težav pri računovodskem sistemu, kar je, čeprav manj kot leta 2005, otežilo ocenjevanje izvrševanja proračuna. . Vseeno pa je bilo glede na GD za izobraževanje in kulturo leta 2007 v tem roku izplačanih 77% plačil. Kar pomeni, da jih je bilo 23 % plačanih prepozno. Zavedati se je treba, da leto prej delež zamujenih plačil ni bil veliko nižji, kar pa je za poročevalko nesprejemljivo.
Vprašanje zamujenih plačil pa je toliko bolj pomembno, ker je na področju izobraževanja in kulture zelo pogosto, da so upravičenci zelo majhne organizacije ali združenja, ki so bila v nekaterih primerih ustanovljena le za pripravo nekega evropskega projekta ali dejavnosti. Te organizacije pa so v veliki meri odvisne od pravočasnih izplačil sredstev, ki so jim bila obljubljena, zato lahko zamujena plačila postavijo na kocko celoten projekt ali dejavnost, ki naj bi bila financirana. V svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2006
Letno poročilo dejavnosti za leto 2006 GD za izobraževanje in kulturo : "Les bénéficiaires n'ont pas toujours une grande solidité financière ni de larges compétences de gestion : par exemple, certains objectifs du programme Jeunesse supposent de soutenir des groupements de jeunes, parfois constitués à la seule fin de mener le projet financé; des projets sont soutenus par des structures ayant des contraintes particulières (les écoles, par exemple); les bénéficiaires finals sont souvent des personnes physiques (bourses); plus que d'autres, les programmes de la DG EAC doivent donc concilier sûreté de gestion, convivialité et simplicité" je GD za izobraževanje in kulturo potrdil te posebne okoliščine. Poročevalka pričakuje, da bo GD za izobraževanje in kulturo znižal delež zamujenih plačil. Prav tako je bil ugotovljeno, da so bile odločitve o izboru finančne podpore za poslovanje včasih objavljene z zamudo, kar je upravičencem zopet otežilo delo. Zato se Komisijo naproša, naj zagotovi boljšo usklajenost z načrtovanim časovnim obdobjem.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
27
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Katerina Batzeli, Ivo Belet, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Salvatore Tatarella, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emine Bozkurt, Mary Honeyball, Christel Schaldemose, Grażyna Staniszewska, Cornelis Visser
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Wolfgang Bulfon
28.2.2008
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
za Odbor za proračun
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
Pripravljavka mnenja: Bárbara Dührkop Dührkop
POBUDE
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja dejstvo, da je bil pri ravni izvrševanja plačil iz proračuna na področju svobode, varnosti in pravosodja dosežen napredek (86,3 % v primerjavi z 79,8 % v letu 2005); poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, naj si še naprej prizadeva v tej smeri, obenem pa obžaluje relativno nizko raven izvrševanja obveznosti (94,5 % v primerjavi z 97,7 % v letu 2005); poziva generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, naj v letu 2007 poskusi čim bolj povečati ravni izvrševanja obveznosti in plačil kljub zamudam pri zakonodajnih postopkih za ustanavljanje skladov;
2. je seznanjen s pripombami Računskega sodišča iz posebnega poročila o vodenju Evropskega sklada za begunce (2000–2004); poziva Komisijo, naj upošteva te pripombe, zlasti pripombe glede izvajanja Evropskega sklada za begunce (ESB III) in glede drugih skladov, ki so bili vzpostavljeni leta 2007.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
48
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Esther De Lange, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Bárbara Dührkop Dührkop, Claudio Fava, Armando França, Urszula Gacek, Kinga Gál, Roland Gewalt, Lilli Gruber, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Stavros Lambrinidis, Roselyne Lefrançois, Sarah Ludford, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Rareş-Lucian Niculescu, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, Vladimir Urutchev, Ioannis Varvitsiotis, Renate Weber, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Maria da Assunção Esteves, Anne Ferreira, Genowefa Grabowska, Sophia in ‘t Veld, Metin Kazak, Marian-Jean Marinescu, Marianne Mikko, Bill Newton Dunn, Hubert Pirker, Nicolae Vlad Popa, Eva-Britt Svensson
28.2.2008
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov
za Odbor za proračunski nadzor
o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006
( SEC(2007)1056 - C6-0390/2007 - 2007/2037(DEC) )
( SEC(2007)1055 - C6-0362/2007 - 2007/2037(DEC) )
O ddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja: Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
POBUDE
Odbor za pravice žensk in enakost spolov poziva Odbor za proračunski nadzor, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker je bilo leto 2006 evropsko leto mobilnosti delavcev in je pripomoglo k večji ozaveščenosti o mobilnosti pri oblikovanju dejanskega evropskega trga dela, ter leto priprav na evropsko leto enakih možnosti za vse v letu 2007;
1. opozarja Komisijo, da je v skladu s členom 3(2) pogodbe o ES spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljni cilj Skupnosti, ki ga je treba upoštevati pri vseh dejavnostih Skupnosti; nadalje poudarja, da mora Komisija zagotoviti, da se enakost spolov upošteva pri izvrševanju proračuna, ter da je treba vsak ukrep oceniti v luči razlik, ki ga ima njegov vpliv na ženske in moške;
2. z obžalovanjem ugotavlja, da praksa priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola še ni bila izvajana; zato ponavlja svojo zahtevo, da se upošteva vidik spola pri načrtovanju proračuna in financiranju programov Skupnosti;
3. ponavlja svojo zahtevo, da mora poročilo o razrešnici za proračun vsebovati podatke o politikah vključevanja enakosti spolov in podatke glede na spol; obžaluje, da Komisija ni posredovala teh podatkov;
4. pozdravlja stopnjo izvajanja v zvezi z vsemi cilji in programskim obdobjem za strukturne sklade (ESS), ki je bila dosežena pri proračunu za leto 2006, kar se odraža v stopnji izvrševanja plačil, ki znaša 99 %;vendar pa je zaskrbljen zaradi povečanja števila neporavnanih obveznosti in zaradi nevarnosti razveljavitve odhodkov; zato poziva Komisijo, da izboljša te razmere s poenostavitvijo pravil za obdobje 2007-2013, ki zadevajo upravičenost odhodkov v okviru evropskih strukturnih skladov in razširi uporabo integriranega administrativnega in nadzornega sistema na te sklade;
5. z obžalovanjem ugotavlja, da glede pomanjkanja podatkov v zvezi z dejavnostmi, ki spodbujajo enakost spolov, in so prejele pomoč iz strukturnih skladov ni bilo napredka, ter ponavlja svojo zahtevo, da Komisija ta položaj izboljša;
6. poudarja, da je kljub dejstvu, da evropski strukturni skladi podpirajo cilje 1, 2 in 3 z zagotavljanjem finančne pomoči za boj proti brezposelnosti, za razvoj človeških virov in spodbujanje vključevanja na trg dela, obžalovanja vredno, da pobuda Skupnosti EQUAL ni več pomemben instrument za boj proti spolni diskriminaciji na trgu dela; ugotavlja, da so načela EQUAL sedaj vključena v glavne programe evropskih strukturnih skladov; je prepričan, da je treba nevladnim organizacijam priskrbeti jasne informacije, da bodo te lahko nadaljevale s svojim delom in sodelovale pri različnih programih Skupnosti za spodbujanje enake obravnave žensk in moških;
7. ugotavlja stalno nizko stopnjo izkoriščenosti plačil za program Daphne in poziva Komisijo, da sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje teh razmer in v izogib razveljavitve odhodkov;
8. meni, da je treba večjo pozornost nameniti spodbujanju udeležbe žensk v družbi znanja in na trgu dela, ter posledično visoko-kakovostnemu usposabljanju in zaposlovanju žensk na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.2.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
28
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Roselyne Lefrançois, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Teresa Riera Madurell, Eva-Britt Svensson, Anne Van Lancker, Anna Záborská
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Anna Hedh, Elisabeth Jeggle, Marusja Ivanova Ljubčeva, Maria Petre
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Milan Gaľa, Manolis Mavrommatis, Małgorzata Handzlik
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.3.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
3
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Herbert Bösch, Costas Botopoulos, Mogens Camre, Paulo Casaca, Jorgo Chatzimarkakis, Antonio De Blasio, Esther De Lange, Petr Duchoň, James Elles, Szabolcs Fazakas, Markus Ferber, Christofer Fjellner, Lutz Goepel, Ingeborg Gräßle, Dan Jørgensen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Bogusław Liberadzki, Nils Lundgren, Marusja Ivanova Ljubčeva, Hans-Peter Martin, Ashley Mote, Jan Mulder, Bill Newton Dunn, Borut Pahor, Bart Staes, Alexander Stubb, Søren Bo Søndergaard, Jeffrey Titford, Kyösti Virrankoski, Janusz Wojciechowski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Chris Davies, Valdis Dombrovskis, Salvador Garriga Polledo, Edit Herczog, Monica Maria Iacob-Ridzi, Cătălin-Ioan Nechifor, Dumitru Oprea, Pierre Pribetich, Esko Seppänen
