P6_TA(2006)0181
Upravljanje premoženja
A6-0106/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o upravljanju premoženja ( 2006/2037(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Zelene knjige o izboljšavi zakonodajnega okvira EU za investicijske sklade ( KOM(2005)0314 ) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. marca 2006,
–
ob upoštevanju direktiv 2001/107/ES UL L 41, 13.2.2002, str. 20.
in 2001/108/ES UL L 41, 13.2.2002, str. 35.
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov ter za vlaganja KNPVP,
–
ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov UL L 145, 30.4.2004, str. 1.
(MiFID),
–
ob upoštevanju Direktive 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o vzpostavitvi nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve UL L 79, 24.3.2005, str. 9.
,
–
ob upoštevanju Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje UL L 235, 23.9.2003, str. 10.
,
–
ob upoštevanju Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju UL L 9, 15.1.2003, str. 3.
in Direktive 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju UL L 345, 19.12.2002, str. 1.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2004 o prihodnosti hedge skladov in izvedenih finančnih instrumentov UL C 92 E, 16.4.2004, str 407.
,
–
ob upoštevanju poročila strokovnjakov za upravljanje premoženja z dne 7. maja 2004,
–
ob upoštevanju zaslišanja, ki ga je pristojni odbor organiziral 21. novembra 2005,
–
ob upoštevanju nasveta Odbora upravljalcev evropskih vrednostnih papirjev (CESR) Komisiji z dne 26. januarja 2006 o pojasnilu opredelitev, ki zadevajo primerno premoženje za vlaganje KNPVP,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0106/2006 ),
A.
ker sta primarna cilja predpisov o upravljanju premoženja zagotavljanje varstva vlagateljev in oblikovanje enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu,
B.
ker mora pravni okvir spodbujati konkurenčnost evropske industrije, tako na notranjem trgu kakor tudi v razmerju do neevropskih konkurentov na evropski in svetovni ravni, ne pa zavirati novih vstopov v odprto, konkurenčno in v stranke usmerjeni sektor upravljanja premoženja,
C.
ker je MiFID ustrezen pravni instrument za soočanje s preglednostjo cene in stroškov distribucije, ki jih nalagajo distributerji za sklade tretjih strank, vendar se ne uporablja za interno distribucijo,
D.
ker je sodelovanje med nadzornimi organi velikega pomena pri zagotavljanju trdnosti in razvoja evropskega finančnega trga za vlagatelje in evropsko industrijo,
E.
ker je upravljanje premoženja primeren instrument za okrepitev trajnostnega sistema pokojninskih zavarovanj in nudi učinkovito in ustrezno oskrbo dinamičnega gospodarstva s kapitalom,
F.
ker bi bilo treba poudariti, da je evropska industrija upravljanja premoženja po velikosti še vedno razdrobljena v primerjavi s tisto ZDA, in je zato potrebno ukrepanje na evropski ravni, da se poveča ekonomska učinkovitost,
G.
ker se Komisijo spodbuja, da preuči, kako zbližati urejevalne prakse in pogoje v različnih državah članicah,
Splošni okvir
Povezava z drugimi direktivami
1.
meni, da povezava Direktive 85/611/EGS UL L 375, 31.12.1985, str. 3.
o KNPVP, MiFID in njunih ukrepov na ravni 2 ter Direktive 2000/31/ES UL L 178, 17.7.2000, str. 1.
e-trgovine dopušča neželen manevrski prostor za razlago ter zahteva pojasnilo in konsolidacijo;
2.
opozarja na razlike med predpisi KNPVP in drugimi naložbenimi produkti ter poziva Komisijo, CESR in Odbor evropskih zavarovalnih in pokojninskih nadzornikov (CEIOPS), da zagotovijo visoko raven preglednosti in upravljanje nasprotja interesov, obveznost priglasitve in s tem enako obravnavanje KNPVP in konkurenčnih proizvodov;
Cilji in izvajanje direktiv KNPVP
3.
ugotavlja, da kljub obstoječim predpisom ES cilji, kot so nudenje varstva vlagateljev in raznolikost produktov, zagotavljanje pravičnih konkurenčnih pogojev ter naraščajoča učinkovitost in konkurenčnost na globalni ravni, še niso zadovoljivo doseženi;
4.
ugotavlja, da spremembe, ki sta jih uvedli direktivi 2001/107/ES in 2001/108/ES (KNPVP III) še niso izčrpane; meni, da bi morala biti prenos in razlaga teh direktiv strogo nadzorovana, in vabi Komisijo, da nemudoma energično ukrepa, da popravi pomanjkljivosti, ugotovljene v različnih državah članicah; vseeno meni, da je treba narediti korak naprej in spremeniti nekatera področja direktive 85/611/EGS, kakor je bila spremenjena s KNPVP III, da se doseže cilje, določene v odstavku 3 tega poročila; te spremembe zadevajo naslednje: izvleček prospekta, spremembo postopka priglasitve, ukinitev davčnih ovir za čezmejne združitve in skupna vlaganja ter, če je primerno, prilagoditev primernega premoženja dogajanju na trgu;
Obveščanje in varstvo vlagateljev
5.
ugotavlja, da so države članice v sedanjem pravnem okviru izvajale izvleček prospekta na različne načine in so v nektarih primerih določile dodatne strožje nacionalne pogoje kljub Priporočilu Komisije 2004/384/ES UL L 144, 30.4.2004, str. 44.
o nekaterih vsebinah izvlečka prospekta;
6.
predlaga, da bi imel izvleček prospekta – v skladu s predlogom Evropske zveze investicijskih skladov in podjetij (FEFSI) iz oktobra 2003 obliko predstavitvenega povzetka, ki bi vlagateljem nudil preglednost in bi jih opremil s poenotenim vseevropskim dokumentom, ki bi predstavljal kratke, stadardizirane, razumljive in primerljive podatke na dveh do treh straneh v njihovem jeziku, ki bi vključeval podatke o naravi in tveganjih uporabljenih finačnih instrumentov in navedbo deleža skupnih stroškov po enotnem izračunu in navedbo stroškov obremenitve; prospekt bi vseboval tudi razumljiv opis strategije upravljanja premoženja (investicij) in sklicevanja na ustrezne dele skupnega prospekta, v katerem je možno najti bolj podrobne podatke; meni, da bi bilo potrebno ta dokument predložiti vlagateljem pred sklenitvijo pogodbe;
7.
upa, da bodo še nesprejeta priporočila CESR oblikovana v tem smislu ter poziva Komisijo, naj to upošteva pri ocenjevanju izvajanja KNPVP III in naj predlaga spremembe Direktive 85/611/EGS o podatkih, ki jih mora vsebovati izvleček prospekta, da jo preoblikuje v obvezujočo zakonodajo ES o popolnoma poenotenem izvlečku prospekta; predlaga, da naj bo izvleček prospekta ustvarjen po posvetovanju vseh ustreznih strani, vključno s sektorjem in združenji potrošnikov, kakor tudi po neposrednem uporabniškem testiranju ter s pomočjo strokovnjakov trženja, saj ga stranke v nasprotnem primeru ne bodo prebrale in razumele;
8.
opozarja na načelo primernega in ustreznega svetovanja, kar zadeva finančnega stanja vlagatelja, ki je urejeno v MiFID, ki vsebuje oceno operativnega tveganja; opaža, da morajo biti mali vlagatelji, predvsem če vlagajo prvič, obveščeni o pravicah in odgovornostih v pritožbenih postopkih in, če to predvideva nacionalno pravo, o možnosti, da se obrne na ombudsmana;
9.
poudarja pomen povečanja poznavanja vlagateljev o obstoječih vlagateljskih produktih, predsem novih, ter spodbuja pristoje organe na državni, regionalni in lokalni ravni, da zagotovijo učenje osnov o finančnih storitvah in vlaganju v šolah;
10.
pozdravlja trud sektorja, da uvede spremembe, katerih namen je vzpostavitev dolgoročnih odnosov s strankami, vključno s tistimi, ki so povezani s preglednostjo tarif;
11.
ugotavlja, da imajo zaposleni v sektorju finančnih storitev pomembno vlogo pri prepoznavanju potreb strank; zato poudarja, da bi moral sektor finančnih storitev stremeti k ustreznemu in stalnemu usposabljanju zaposlenih, da se zagotovi profesionalno svetovanje in za ustrezno pripravo na tekoče in bodoče dogodke;
Obvladovanje tveganja
12.
poziva Komisijo, da upošteva ta vidik in izvede nadaljnje študije na področju učinkovite kontrole tveganja;
13.
meni, da je dolgoročno treba podrobneje obravnavati naslednje vidike: različna tveganja posameznih elementov vrednostne verige, profil tveganja posameznih produktov;
Evropski potni listi
Potni list za produkte
14.
izpostavlja, da je usklajen izvleček prospekta, ki ga zahteva Komisija, predpogoj za učinkovit potni list za proizvode;
15.
opozarja na različne razlage nacionalnih ureditev primernega premoženja, ki sodijo v področje uporabe Direktive 85/611/EGS, in ob neskladju pri nacionalnih prenosih direktiv, na različne pogoje za dejanski postopek priglasitve in za naknadna obvestila o spremembah sestave sklada ter na dejstvo, da je dejansko postopek priglasitve nehote postal postopek za pridobitev dovoljenja;
16.
poziva Komisijo, da kot del bolj ambicioznega pristopa pripravi nov in poenostavljen postopek priglasitve, ki bo temeljil na priznanju dovoljenja pristojnega organa v izvorni državi članici, vzajemnem priznanju potnega lista proizvoda in obvestilu med zakonodajalci;
17.
izpostavlja, da določbe o oglaševanju in o varstvu potrošnikov niso harmonizirane; zato prosi države članice in nadzorne organe, da povečajo svoje prizadevanje, da na te težave najdejo praktične rešitve; poudarja, da oglaševanje ne bi smelo biti zavajajoče, spodbuja sektor in distribucijska podjetja, da samoiniciativno razvijejo in izvajajo prostovoljen kodeks obnašanja, ki bo ustrezal MiFID;
Potni list družb za upravljanje in vlagateljev
18.
obžaluje nejasno pravno stanje, ki jo ustvarja Direktiva 2001/107/ES, in poziva Komisijo, naj razvije svoja prizadevanja za dosego pravega potnega lista družb za upravljanje za ta namen, s poudarkom na usklajenih pravilih, ki so predpogoj;
19.
opozarja, da je uporaba potnih listov družb za upravljanje v Italiji in Združenem kraljestvu zakonsko že mogoča;
20.
meni, da bi bilo dejansko primerno uporabiti bodisi pristop vodilnega nadzora ali jasno določen pristop deljenega nadzora, kar zahteva veliko usklajevanja med nadzorniki in jasno ter nedvoumno opredelitev moči in odgovornosti vpletenih nadzornih organov;
21.
meni, da potni list za vlagatelje kratkoročno ni izvedljiv, vse dokler niso izpolnjeni predpogoji za njegovo vzpostavitev, torej uskladitev vloge in odgovornosti vlagateljev in je torej tesno sodelovanje med nadzornimi organi nujno, da se olajša zbliževanje in evropsko harmonizacijo; na drugi strani pa bi pozdravil uporabo možnosti čezmejne pooblastitve, ki bi imela izključno varstveno vlogo, pri čemer bi ostajala taka pooblastitev odločitev vlagatelja, da se zagotovi visoka raven zaščite vlagateljev;
Standardizacija obdelave skladov
22.
poudarja, da je neučinkovitost obdelave skladov ovira za nadaljnjo rast;
23.
poudarja, da sta obdelava nalogov in poravnava skladov drugačna od obračuna in poravnave vrednostnih papirjev, izvajanje naročil in poravnava pa sta pogosto integrirana postopka;
24.
poziva sektor, naj poveča svoje pobude, v povezavi s Komisijo in zakonodajalci, če jih za to prosi sektor, za razvoj operativnega, standardiziranega in doslednega evropskega modela za obdelavo skladov v varnem okolju, s čimer bi se omogočilo zmanjšanje stroškov; meni, da bi to vodilo k razvoju enotnih skupnih standardov;
25.
podpira večjo uporabo elektronske obdelave skladov prek vzpostavitve skupnih standardov;
Čezmejna konsolidacija
26.
ugotavlja, da velikost in število evropskih skladov nista optimalna in da bi večja konsolidacija vlagateljem prinesla nižje stroške in/ali višje neto dobičke; ugotavlja tudi, da bi bila večja prilagodljivost in boljša kakovost produktov, predvsem s ciljem večje čezmejne konkurence v skladu z evropskim konkurenčnim pravom, koristna;
27.
meni, da pooblastila niso vedno optimalna rešitev zaradi dodatnih stroškov za lokalne zaposlene in ker določenih nalog ni mogoče prenesti;
28.
poziva Komisijo, naj nadaljuje s prepoznavanjem in odstranjevanjem ovir za pravi notranji trg, zlasti kar zadeva obravnavanje čezmejnih združitev in drugih vrst čezmejnega skupnega vlaganja; opozarja na pomen davčnih ovir, omejene možnosti za uporabo davčnih popustov zunanjim skladom, dejansko dvojno obdavčenje tujih skladov in razumevanje čezmejnih in domačih združitev in skupnih vlaganj kot obdavčljivih dogodkov; meni, da je potrebna nova pravna osnova, in predlaga, da bi Komisijo morala voditi načela, določena v direktivah 2005/56/ES UL L 310, 25.11.2005, str. 1.
o čezmejnem združevanju delniških družb in 90/434/EGS UL L 225, 20.8.1990, str. 1.
o obdavčenju združevanj;
29.
ugotavlja, da bi sektor rad razvil čezmejna skupna vlaganja, ki bi imela za izhodišče obstoječe nacionalne izkušnje, kot na primer domača združevanja v glavni sklad v Španiji, Franciji in Luksemburgu, vendar vnaprej opozarja, da morajo biti skupni stroški (vključno s stroški obremenitve) jasno prikazani vlagatelju;
30.
poziva CESR in CEIOPS, da si prizadevata za večjo ureditveno zbliževanje na področju skupnih vlaganj in meni, da je na področju pokojnin nujno sodelovanje med odbori;
31.
opozarja, da je potrebna sprememba Direktive 85/611/EGS, da bi omogočili združevanje v glavni sklad;
32.
poudarja, da bosta možni obe vrsti skupnih vlaganj (vlaganja v pravno osebo in virtualna vlaganja); potreben je dialog nadzornih organov, da lahko skupna vlaganja učinkovito delujejo;
33.
vseeno izpostavlja, da bi se bilo treba poleg na uskladitev davkov osredotočiti tudi na zagotavljanje zbliževanja splošnih zakonodajnih in ureditvenih pogojev in da ukrepi za čezmejno združevanje ne bi smeli imeti za posledico majhnega števila velikih družb za upravljanje v prevladujočem položaju, ki izkrivljajo konkurenco;
Struktura distribucije
34.
načeloma pozdravlja nastanek odprte strukture s pomočjo konkurenčnih distribucijskih kanalov;
35.
spodbuja sektor, da nadalje razvije neposredno distribucijo prek interneta, vendar z ustreznim varovanjem vlagateljev;
36.
vendar obžaluje, da v številnih državah članicah distribucija in prodaja pogosto ostajata lokalni z zelo omejeno konkurenco;
37.
ima zadržke glede določanja cen, njihove preglednosti (glede stroškov distribucije) in stroškov, ki jih naložijo distributerji za sklade tretje stranke, ter poziva Komisijo, naj to razišče z vidika konkurence; meni, da bi bilo treba ta pogoj razširiti na vse finančne produkte, ki se jih prodaja vlagateljem na drobno, da se prepreči, da distributerji uporabijo nepoštene cene;
38.
zagovarja enotna pravila za distribucijo in svetovanje pri vsakem produktu, ki bo prodan malim vlagateljem; zlasti bi moral distributer kupcu razkriti stroške vrednostne verige; ponovno izpostavlja, da bi morale vse zahteve po razkritju veljati ne le za KNPVP, temveč tudi za vse konkurenčne produkte; predlaga, da se funkcije upravljanja premoženja, skupnih vlaganj in distribucije, pa tudi vsi stroški in takse, ki so s tem povezani, jasno opredelijo in razkrijejo stranki;
Naložbena politika
39.
meni, da se morajo naložbe, ki so primerne za KNPVP, obvezno razširiti in prilagoditi nastalim spremembam in inovacijam na trgu ter da so predmet enotne definicije na evropski ravni;
40.
meni, da bi bilo treba vlagatelje obveščati o spremembah v investicijski sestavi, ki ne sledi predhodno dogovorjeni strateški razporeditvi sredstev; meni, da bi bilo treba stranki razkriti spodbude, prejete od tretjih strank;
41.
izpostavlja, da bi ta podatek moral pokrivati tudi vse spremembe v tveganju, kateremu je izpostavljen vlagatelj kot posledica prestrukturiranja;
42.
pozdravlja svetovanje CESR o primernih sredstvih za vlaganje KNPVP in podpira vključitev nepremičninskih skladov, ki kotirajo na borzi, zasebnih kapitalskih skladov in certifikatov med primerno premoženje za vlaganje, ter poziva Komisijo, naj z vsemi zainteresiranimi stranmi preuči, ali je možno brez primarne zakonodaje doseči predpis na tej osnovi; vseeno obžaluje, da so hedge skladi ostali zunaj pooblastil CESR; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba v področje uporabe Direktive 85/611/EGS vključiti določbo s tem učinkom; poudarja, da KNPVP mora nadaljevati z izpolnjevanjem zahtev obvladovanja tveganj, ki jih določata tako direktiva kot tudi Priporočilo Komisije 2004/383/EC UL L 144, 30.4.2004, str. 34.
o uporabi izvedenih finančnih instrumentov za KNPVP, medtem ko vodi k skupnim praksam obvladovanja tveganj;
Razprava: naložbe zunaj KNPVP
43.
ugotavlja, da nepremičninski sklad, hedge sklad, krovni hedge sklad, zasebni kapitalski skladi, certifikati in pokojninski sklad ne spadajo v Direktivo 85/611/EGS, hkrati pa ugotavlja, da se vlaganje v njih povečuje;
44.
poziva Komisijo, naj nadaljuje z nadzorovanjem stanja glede vlaganj izven KNPVP in naj v bližnji prihodnosti obvesti Parlament o prednostih in drugih učinkih urejanja za vlagatelje, ki so primerni za taka vlaganja, vključno s pozornostjo naslednjim ukrepom: na eni strani, vzpostavitev vseevropskega režima zasebne prodaje in izvedba študije o mehanizmih, ki povzročajo, da so taki produkti primerni za vlaganja na drobno, ko to postane zaželeno, ter na drugi strani, vzpostavitev vseevropskega okvira za posredna vlaganja v nepremičnine;
45.
poziva države članice, da v skladu z direktivo o pokojninskem skladu omogoči celotni ali delni prenos funkcij upravljanja premoženja pokojninskega sklada na druga podjetja;
Nadzor
46.
opozarja na pomen skladnega prenosa in izvajanja zakonodaje ES ter tako imenovanih odborov tretje stopnje ter njihovega medsebojnega sodelovanja;
47.
prosi nacionalne nadzorne organe, da tesneje sodelujejo, zlasti da zagotovijo dostop do informacij nadzornim organom iz drugih držav članic, in opozarja na pomen regulativne arbitraže; ugotavlja, da je to izjemnega pomena, predvsem zaradi predvidene rasti čezmejne prodaje produktov skladov neprofesionalnim vlagateljem, širitve elektronskega trženja in svetovalnih kanalov ter interesa, ki ga je izrazil sektor skladov in njihovih finančnih partnerjev v sektorje bančništva in zavarovalništva v vseevropskem potnem listu družb za upravljanje;
48.
poziva Komisijo, da vzdržuje stik z nadzornimi organi iz tretjih držav, da jih med drugim obvešča o spremembah zakonodaje ES in da jim zagotovi kakovost produktov KNPVP;
Lamfalussy
49.
priznava, da glede na pozitivne izkušnje že prenesenih direktiv, kot na primer direktivi 2003/6/ES UL L 96, 12.4.2003, str. 16.
o zlorabi trga in 2003/71/ES UL L 345, 31.12.2003, str. 64.
o prospektu, ima pristop Lamfalussy pomembno vlogo pri izboljšanju in zagotovitvi učinkovitega in doslednega izvrševanja ukrepov v vsej EU;
50.
izpostavlja, da bi bilo koristno, če bi se tako imenovani odbori 3. stopnje bolj držali načel enostavnosti, jasnosti in izvedljivosti in bi razvili več medsebojnih skupnih metod;
51.
ugotavlja, da ob sprejetju Direktive 85/611/EGS postopek Lamfalussy še ni obstajal in da zaradi obstoječe natančne zakonodaje sprememba navedene direktive v popolno direktivo tipa Lamfalussy brez celovitega pregleda in prestrukturiranja direktive ni možna; meni, da to v tem trenutku ni smiselno, vendar pa je vredno premisleka, če kratkoročni ukrepi ne bi učinkovali;
52.
pozdravlja, da se že uporabljajo nekateri mehanizmi, ki so podobni postopku Lamfalussy, na primer postopek posvetovanja in sodelovanja vseh zainteresiranih strani ter zbliževanje najboljše prakse, in priporoča, naj bodo zakonodajne spremembe Direktive 85/611/EGS, kakor je bila spremenjena s KNPVP III, skladne s postopkom Lamfalussy;
53.
spodbuja Svet in Komisijo, naj za vse stranke zadovoljivo skleneta tekoča pogajanja o komitologiji, da podeli Parlamentu popolno pravico preklica v vseh postopkih komitologije, ki so povezani s postopkom soodločanja; meni, da je sklenitev takega dogovora predpogoj za nadaljevanje postopka Lamfalussy; ponovno poudarja, da bodo določbe o časovni omejitvi glede ključnih direktiv o finančnih storitvah, kot so MiFID in bodoče preoblikovane direktive o kreditnih institucijah in kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij začele učinkovati 1. aprila 2008, če do tega dne Parlamentu ne bo dodeljena popolna pravica preklica;
o
o o
54.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
