KONČNO
A6-0077/2006
23.3.2006
POROČILO
o stanju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2006
(2006/2047(INI))
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Poročevalec:
José Manuel García-Margallo y Marfil
PE 370.027v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................12
POSTOPEK..............................................................................................................................14
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o stanju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2006
( 2006/2047(INI) )
Evropski parlament ,
- ob upoštevanju integriranih smernic Komisije za rast in zaposlovanje (2005-2008) ( KOM(2005)0141 ) (integrirane smernice),
- ob upoštevanju člena 99(2) Pogodbe ES,
- ob upoštevanju posebnega poročila Odbora za ekonomsko politiko Komisije št. 4/2005, 'Projekcije EPC izdatkov, povezanih s staranjem prebivalstva (2004-2050) za leto 2005 za države članice EU25: glavne predpostavke in metodologije projekcije',
- ob upoštevanju lizbonskih nacionalnih programov reform 25 držav članic za rast in delovna mesta 2005-8,
- ob upoštevanju letnega poročila Komisije (APR) o lizbonski strategiji z dne 25. januarja 2006,
- ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. maja 2003
UL C 67 E, 17.3.2004, str. 295. in 22. aprila 2004
UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1061. o priporočilu Komisije glede širših smernic ekonomske politike držav članic in Skupnosti (za obdobje 2003–2005) ( KOM(2003)0170 ) in svoje resolucije z dne 26. maja 2005
Sprejeta besedila , P6_TA(2005)0209 . .
- ob upoštevanju dokumenta predsedstva Sveta o ključnih vprašanjih za Ekonomsko-finančni svet v luči spomladanskega zasedanja Evropskega sveta 2006,
- ob upoštevanju gospodarskih napovedi Komisije
Jesen 2005, Št 5/2005. ,
- ob upoštevanju členov III-179 in III-206 Pogodbe o Ustavi za Evropo, podpisane 29. oktobra 2004 (ustavna pogodba),
- ob upoštevanju Bele knjige Komisije 'Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev' ( KOM(2001)0370 ),
- ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 7. julija 2004 o skupni konsolidirani davčni osnovi EU za pravne osebe,
- ob upoštevanju Evropske listine za mala podjetja, ki jo je potrdil Evropski svet v Feiri 19. in 20. junija 2000 (listina za mala in srednja podjetja),
- ob upoštevanju kodeksa ravnanja za neposredno obdavčenje podjetij, ki ga je 1. decembra 1997 potrdil Ekonomsko-finančni svet,
- ob upoštevanju programa OECD za mednarodno ocenjevanje šolskega uspeha (PISA),
- ob upoštevanju sklepov predsedstev Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000, Evropskega sveta v Göteborgu 15. in 16. junija 2001, Evropskega sveta v Barceloni 15. in 16. marca 2002 ter Evropskega sveta v Bruslju 20. in 21. marca 2003, 25. in 26. marca 2004 ter 22. in 23. marca 2005,
- ob upoštevanju poročila iz novembra 2004 z naslovom 'Sprejeti izziv - lizbonska strategija za rast in zaposlovanje' skupine Komisije na visoki ravni pod predsedstvom Wima Koka,
- ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
- ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0077/2006 ),
A. ker veliko število priporočil, ki jih je Parlament oblikoval v zadnjih treh poročilih o širših smernicah ekonomske politike, ni bilo upoštevanih; ker so se po sprejetju zadnjega poročila Parlamenta pojavili novi in pomembni dejavniki; ker je obravnava številnih prej opredeljenih dolgoročnih izzivov zdaj postala nujna; ker gospodarstvo EU še naprej doživlja počasnejšo gospodarsko rast kot njeni glavni tekmeci in zgleda manj pripravljena na globalizacijo,
B. ker je globalizacija revolucionaren pojav, ki postavlja pod vprašaj našo tradicionalno uporabo razpoložljivih virov, omogoča novo nastajajočim gospodarstvom uvoz kapitala, spretnosti in tehnologije ter tekmovanje v medsebojno vedno bolj povezanem svetu, povečuje migracijske tokove, spreminja tradicionalne modele mednarodne trgovine ter daje finančnemu gospodarstvu prednost brez primere pred dejanskim gospodarstvom; ker je zaradi pomena finančnega gospodarstva 'zaupanje' ključni dejavnik in ustvarja novo potrebo za učinkovit nadzor in tesnejše sodelovanje za zagotavljanje ekonomske stabilnosti,
C. ker so se pojavili naslednji novi pomembni dejavniki po sprejetju zadnjega poročila o širših smernicah ekonomske politike (BEPG) maja 2005: težave v zvezi z ratifikacijo ustavne pogodbe; Evropski svet je sprejel finančno perspektivo EU za obdobje 2007-2013 brez soglasja Parlamenta; prva dva dviga obrestne mere ECB v več kot petih letih; reforma pakta stabilnosti in rasti v 12 državah članicah s proračunskim primanjkljajem nad 3%; sprejetje lizbonskih programov nacionalnih reform držav članic; večja ozaveščenost o svetovnem energetskem šoku in z njim povezanih geopolitičnih trenjih; pogajanja glede želja Estonije, Litve in Slovenije o vstopu v evro območje leta 2007 in potreba po pospešitvi prednostnih nalog krogov pogajanj STO iz Dohe po upočasnitvi pogajanj v Hong Kongu,
D. ker je relativno nazadovanje evropskega gospodarstva mogoče povezano z neustreznim ureditvenim okvirjem, združenim s pomanjkanjem strukturnih reform, zaradi katerega je naše gospodarstvo manj prilagodljivo kot pri naših glavnih tekmecih, z nespremenjenim domačim povpraševanjem, s premajhno poslovno dinamiko in slabo delujočim trgom dela zaradi počasne demografske rasti, z nizko stopnjo zaposlenosti in nizko rastjo produktivnosti; ker je nizka rast produktivnosti posledica pomanjkanja naložb, premajhne inovativnosti in neusklajenosti med ponudbo in povpraševanjem po delu zaradi nezmožnosti naših slabo financiranih sistemov izobraževanja in usposabljanja, da bi naše delavce usposobili za nenehno spreminjajoči se svet,
E. ker imajo poleg tega po sprejetju zadnjega poročila Parlamenta vse večji pomen naslednji izzivi: nenehno naraščanje števila starajočega se prebivalstvo; migracijska trenja na mejah EU in notranji problemi zaradi nezadostne pomoči vključevanju druge generacije priseljenega prebivalstva; skokovita rast uvoza iz tretjih držav v nekaterih sektorjih, kot tudi preseljevanje podjetij in zunanje izvajanje; večje povpraševanje Kitajske in drugih novo nastajajočih gospodarstev po virih, kot so surova nafta, zemeljski plin, premog in železo; vedno večja odvisnost Evropske unije od uvoza energije iz nestabilnih regij ter tveganje, ki ga povzroča svetovno makroekonomsko neravnovesje;
1. poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo priporočila iz zadnjih treh poročil Parlamenta o BEPG, ki še niso bila sprejeta, in sicer prenos direktiv o notranjem trgu; sprejetje ukrepov v državah članicah s čezmernim primanjkljajem za njegovo zmanjšanje; skupna komunikacijska politika v zvezi z odpravljanjem negotovosti državljanov zaradi globalizacije; akcijski načrt strukturnih reform z navedbo ovir, ki jih je treba odpraviti, ukrepov, ki jih je treba sprejeti in časovnega okvira; polno izvajanje listine za mala in srednja podjetja, zlasti ugodnejši davčni režim in večje naložbe v raziskave in inovacije;
2. pozdravlja dokument o ključnih vprašanjih za Ekonomsko-finančni svet ter podpira odločitev Komisije za osredotočenje na štiri temeljna področja (znanje in inovacije, poslovni potencial, globalizacijo in demografske spremembe ter učinkovit energetski trg), ki bi se moralo izvajati s pomočjo integriranih smernic za rast in zaposlovanje; poleg tega se strinja z mnenjem, da bo prišlo do večje in trajnostne rasti naših gospodarstev z vzajemno krepitvijo stabilnosti in v rast usmerjenih makroekonomskih politik in strukturnih reform, vključno z učinkovitejšim gospodarskim usklajevanjem; pozdravlja namen Komisije, da predlaga časovni načrt, ki bo orisal zahtevane korake in ključne datume za uresničitev teh štirih ukrepov do konca leta 2007;
Institucionalne reforme
3. meni, da je treba v sedanjem obdobju razmisleka o ustavni pogodbi obravnavati obstoječi okvir makroekonomske politike, kot je o njem razpravljala skupina za izvajanje konvencije o gospodarski politiki; ekonomske in socialne cilje EU; širitev postopkov soodločanja na vprašanja ekonomske politike; pristojnosti ECB ob spoštovanju njene neodvisnosti; usklajevanje ekonomskih politik in vloge evroskupine s tem v zvezi; postopek ravnanja pri čezmernem primanjkljaju, pristojnost EU v davčnih zadevah; uveljavljanje pravice priziva za EP v smislu postopka komitologije najpozneje do 1. aprila 2008 in predstavljanje evro območja v mednarodnih ustanovah;
4. pozdravlja združitev integriranih smernic Komisije za BEPG in smernic zaposlovanja, vendar meni, da je treba združiti tudi letno poročilo o delu Komisije v zvezi z lizbonskim procesom in druge dokumente, povezane z odprto metodo usklajevanja, ter o njih skupaj razpravljati; meni, da morajo imeti BEPG enak zakonodajni status kot smernice zaposlovanja in da je treba ponovno opredeliti vlogo Parlamenta in Komisije;
5. poziva Komisijo, naj preuči izvedljivost sprejetja zakonodaje ES za dosego enotne opredelitve davčnega rezidentstva, ki velja v EU za osebe s stalnim prebivališčem v EU in zunaj nje v povezavi s pojmom državljanstva EU, evropsko konvencijo o dvojnem obdavčevanju znotraj EU (po vzoru člena 293 Pogodbe ES) in vključitev načela nediskriminacije pri obdavčenju, kot je opredeljeno v sodbah Sodišča Evropskih skupnosti v zakonodajo ES;
6. pozdravlja, da morajo države članice sedaj predložiti letni nacionalni program reform (NPR), oblikovanih na podlagi 24 integriranih smernic za rast in delovna mesta v obdobju 2005-2008; meni, da se gospodarska uspešnost v tem oziru lahko še izboljša, če Komisija opredeli in spodbuja najboljšo prakso, ki izhaja iz NPR in z uvedbo letnega razvrščanja najbolj/najmanj uspešnih držav, ki ga je predlagala skupina visoko usposobljenih neodvisnih strokovnjakov pod predsedstvom Wima Koka; poziva k poglobljeni analizi politik strukturnih reform zadnjega desetletja za pojasnitev razlogov za počasno potekajočo rast in nezadostno produktivnost; poziva k 'premišljeni strategiji rasti', ki bi povezala razdrobljene pristope ekonomske politike EU v usklajeno strategijo, da bi okrepila zmogljivosti EU na področju nove generacije izdelkov in proizvodnih metod, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo ter tehnologijami za trajnostni razvoj, ki učinkovito izrabljajo vire;
7. obžaluje, da je sporazum Evropskega sveta decembra 2005 o finančni perspektivi manj ambiciozen kot predlog Parlamenta, zlasti, ker se osredotoča na tradicionalne politike in premalo na tiste, ki državljanom zagotavljajo dodano vrednost; obžaluje zmanjšanje obveznosti za raziskave in znanost kot tudi konkurenčnosti in rasti malih in srednjih podjetij, državljanstva, svobode, pravice in zunanjih ukrepov; poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno pogaja o sporazumu, ki bi krepil blaginjo, konkurenčnost, zaposlovanje in kohezijo EU;
8. poziva države članice, naj hitro in dosledno izvajajo NPR, vključno z nacionalnimi parlamenti in zainteresiranimi stranmi, kot so socialni partnerji ter pravočasno obveščajo Parlament, Svet in Komisijo; poziva Svet in Komisijo, da skupaj s Parlamentom sprejmejo pravila ravnanja, ki bodo omogočala skupen podroben nadzor teh programov;
Makroekonomska, monetarna in davčna politika
9. poziva Komisijo, naj spoštuje dosledno tolmačenje obnovljenega pakta stabilnosti in rasti, ki ne bo dopuščalo uporabe začasnih ukrepov ter kreativnega računovodstva; poziva države članice, naj pospešujejo konkurenčnost in skušajo na letni ravni izboljšati svoj ciklično prilagojeni proračunski primanjkljaj in zagotovijo, da bodo prizadevanja za prilagoditev časom gospodarske blaginje večja; meni, da mora biti rast plač v skladu s srednjeročnim trendom produktivnosti; poziva k zmerni in odgovorni cenovni politiki, zlasti v primeru monopolnih ali oligopolnih trgov, ki bo ublažila inflacijske pritiske in obdržala nizke obrestne mere na ravni, ki ne bo ogrožala sedanjega okrevanja gospodarstva;
10. poziva države članice, naj si prizadevajo za zmanjšanje bremena javnega dolga, do bo porabljenih manj sredstev za plačilo obresti in amortizacije in več za izobraževanje, poklicno usposabljanje, infrastrukturo ter raziskave in inovacije; poudarja, da je v skladu z zagotavljanjem finančne stabilnosti glavna potreba po splošnem nadzoru obdavčenja v državah članicah za krepitev konkurenčnosti, ki pomeni omejeno in/ali učinkovitejšo javno porabo;
11. ugotavlja, da nizka gospodarska rast, pretirano zadolževanje in visoka brezposelnost občutno zaostruje težave, ki izhajajo iz demografske spremembe; zato poudarja, da je polno uresničevanje lizbonske strategije, ki predvideva oblikovanje vključujoče družbe z visoko stopnjo zaposlenosti in produktivnosti, pomembno za uspešno soočanje s tem izzivom; poziva Komisijo, naj sproži široko razpravo za opredelitev najboljših praks in najugodnejših metod za obvladovanje prihodnjega razvoja dogodkov;
12. poudarja, da je neravnovesje v nekaterih državah evro območja še posebej vznemirljivo zaradi obsega trgovinskega primanjkljaja, kot tudi opazne razlike v inflaciji pri nekaterih od njih, ter poziva države članice, naj sprejmejo potrebno ekonomsko politiko za reševanje problemov ob poudarjanju potrebe po proračunski politiki, ki bo izravnala negativne vplive teh neravnovesij;
13. poziva države članice, naj prenehajo s škodljivo, pretirano čezmejno davčno konkurenco, ki zmanjšuje sposobnost proračuna za vlaganje v javne naložbe v materialna in nematerialna sredstva;
Poslovno okolje
14. poziva k spodbujanju podjetniškega duha - v smislu možnosti uveljavljanja podjetniške ideje v praksi - v sistemih srednjega izobraževanja v državah članicah s krepitvijo vloge podjetnika v družbi in poudarja pomen spodbujanja sistemov, kot so upravljanje podjetij in socialne odgovornosti podjetij;
15. poziva Komisijo, naj za mala in srednja podjetja uporabi načelo spodbujevalnih ukrepov in sprejme ukrepe pomoči za elektronsko ustanavljanje podjetij, ustrezno poenostavljanje zakonodajnega okolja, pospeševanje dostopa malih in srednjih podjetij do financiranja v prvih letih obstoja preko formul rizičnega kapitala ali 'poslovnih angelov' - podpora vlogi EIB in EIS; povečevanje dostopa malih in srednjih podjetij do informacijsko komunikacijske tehnologije, ob upoštevanju dejstva , da razlika v konkurenčnosti med EU in ZDA ni le v sektorjih visoke tehnologije, ampak tudi v distribucijskih kanalih in v sektorju maloprodaje ter podpira strukture sodelovanja in njegove širitve na več držav s predlagano 14. direktivo o čezmejnih prenosih registriranih sedežev kapitalskih družb in z razpravo o dodani vrednosti prihodnjega statusa evropske zasebne družbe za mala in srednja podjetja;
16. opozarja na svojo podporo kodeksu ravnanja za neposredno obdavčenje podjetij, po katerem so se države članice dogovorile, da bodo prenehale s škodljivo davčno konkurenco; podpira predlog Komisije o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe; poziva Svet, naj sklene sporazum o predlogu Komisije za poenostavitev obveznosti iz DDV; podpira prizadevanja za poenostavitev in zmanjšanje davkov, kot je opredeljeno v listini malih in srednjih podjetij; v tem oziru podpira nedavno predloženo shemo Komisije za obdavčevanje malih in srednjih podjetij v matični državi ter poziva Komisijo, naj z ozirom na družbe, davčne zavezanke za plačilo DDV, vključno s pravili o pošteni delitvi prihodkov preuči možnost spremembe načela namembnega kraja z načelom kraja izvora;
17. izrecno priporoča, naj NPR zajemajo načrtovane in obstoječe ukrepe za zmanjšanje nepotrebnih postopkov in zakonodajnih ovir za mala in srednja podjetja ter za poudarjanje odločitev na lokalni in nacionalni ravni, ki bi lahko služile kot kazalec organom drugih držav članic;
18. poziva države članice ter njihove lokalne in regionalne organe, da razvijejo skupen sistem vrednotenja razdelitvenih in regionalnih vplivov njihovega sistema obdavčenja in subvencij, ki jih dajejo, ker davčna politika na lokalni, regionalni, nacionalni in na ravni EU pogosto ni usklajena, ter opozarja na vedno večjo vlogo lokalnih skupnosti za ekonomsko, socialno in politično blaginjo EU;
19. meni, da je odprava izvoznih kvot povsem spremenila mednarodno trgovino, ki obvezuje oblikovalce politike, da se odzivajo na nepošteno konkurenco iz tretjih držav, zlasti z bojem proti ponarejanju ter z varstvom intelektualne in industrijske lastnine; zato poziva Komisijo in države članice, naj po vsej Skupnosti uvedejo učinkovit patentni sistem EU in druge ustrezne instrumente;
Zaposlovanje in človeški kapital
20. meni, da je za povečanje deleža delovno sposobnega prebivalstva glede na celotno prebivalstvo potrebno sprejeti ambiciozne ukrepe za povečanje rodnosti, izboljšati zmogljivosti za varstvo otrok, podpirati sisteme, ki si prizadevajo izboljšati ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem, vključevanje priseljencev na trg dela in ukrepe za boj proti nezakonitemu priseljevanju s strategijami, ki pospešujejo trajnosten razvoj v tretjih državah, kot tudi z uresničevanjem skupne politike priseljevanja po vsej EU ter dajanje pobud za spodbujanje delavcev, da odložijo prostovoljno upokojitev;
21. poudarja zmožnost, ki jo ima 'flexicurity' (prožnost in varnost) za vedno večjo udeležbo na trgu dela, zlasti žensk, starejših delavcev, mladih ljudi, dolgotrajno nezaposlenih in priseljencev;
22. meni, da je za večji delež aktivnega prebivalstva glede na delovno sposobno prebivalstvo potrebno sprejeti ukrepe, namenjene predvsem skupinam, ki težje dostopajo do trga dela, zlasti mladim ljudem, ženskam, osebam, starejšim od 55 let, invalidom in dolgotrajno nezaposlenim, za razvoj pristopa življenjskega cikla za delo in delovni čas, ki bo v celoti upošteval potrebe posameznika, zlasti dajanje pobud za spodbujanje starejših delavcev, da bodo nudili svoje delovne izkušnje; zato poziva države članice, naj skupaj s socialnimi partnerji pospešujejo ukrepe, namenjene prilagajanje delovnih odnosov in delovnega časa posebnim potrebam omenjenih socialnih skupin;
23. meni, da je za zmanjšanje stroškov dela, ki ne sodijo v plačo, potrebno odvračanje od sive ekonomije, zlasti nizkokvalificiranih del; s tem v zvezi pozdravlja sklep Sveta, da razširi sistem DDV na delovno intenzivne storitve in predlaga, da se Komisiji podeli mandat, da začne raziskavo o tem, kako zmanjšati vpliv stopenj DDV na cene obdavčljivih storitev, zmanjšanje sive ekonomije in splošnih davčnih prihodkov, vključno s prispevki sistemom socialnega zavarovanja;
24. poudarja, da počasne stopnje rasti v Evropi zrcalijo pomanjkanje učinkovitih ukrepov za zmanjševanje brezposelnosti, večanje deleža aktivnega prebivalstva in za zmanjševanje nizke produktivnosti;
25. poziva Komisijo, naj upošteva, da mora biti zakonodaja EU združljiva z zakonodajo naših tekmecev, da ne bo imela negativnega vpliva na konkurenčen položaj EU in inovacijske zmogljivosti podjetij EU na svetovnem trgu;
26. meni, da je za boljšo kakovost izobraževanja in ob dejstvu, da bo v prihodnjih letih vstopilo v šolski sistem veliko otrok priseljencev z relativno nizko ravnijo izobrazbe, potrebno povečati ponudbo prostih mest v osnovnih šolah, izboljšati znanje tujih jezikov, matematike in ved v osnovnem in srednjem izobraževanju - predvsem zaradi naše manjše uspešnosti v primerjavi s tekmeci, kot je poudarjeno v poročilu PISA OECD doseči integriran model strokovnega usposabljanja s stalnim posodabljanjem znanja;
27. poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za boljšo mobilnost raziskovalcev in zagotovijo boljšo infrastrukturo, da bodo pritegnile več študentov za kariero v znanosti; poleg tega poziva k ukrepom opremljanja evropskih univerz, da bodo ustrezale visokim raziskovalnim standardom, h krepitvi sodelovanja med univerzami in industrijo ter trgovinskimi sektorji, k prilagajanju ponudbe izobraževalnih vsebin povpraševanju na trgu dela, k poudarjanju študija tehniških ved in visoke tehnologije ter k zagotavljanju boljšega obveščanja o rezultatih raziskav, njihovi širitvi in uporabi;
28. meni, da bi proračuni EU in držav članic morali bolje zrcaliti prednostne naloge lizbonske strategije s povečevanjem zmogljivosti inovacij in raziskav ter s širitvijo prizadevanj za vseživljenjsko učenje, vključno z uporabo dodatnih finančnih virov;
Infrastruktura, promet in energetika
29. meni, da so premajhne naložbe eden od vzrokov za manjšo konkurenčnost EU v primerjavi z ZDA in zato poziva države članice, naj izdatke preusmerijo v naložbe, ki bodo krepile gospodarsko učinkovitost in produktivnost, kot so infrastruktura ter razvoj in raziskave, izobraževanje, vseživljenjsko učenje, šport in uporaba virov ter tudi spremenijo svoje sisteme obdavčenja, ki bodo pospešili rast in zasebne naložbe v nove trajnostne tehnologije;
30. poziva države članice, naj dosledno upoštevajo izvedbene roke projektov prometne infrastrukture (vseevropskih omrežij) s poenostavitvijo ustreznih upravnih postopkov in po potrebi zagotovijo več sredstev za naložbe, saj bo (v skladu z belo knjigo Komisije o prometu) izvedba projektov ob sedanji hitrosti zahtevala 20 let;
31. poziva države članice, naj na pomladanskem vrhu Evropskega sveta leta 2006 sprejmejo novo skladno energetsko politiko EU, ki bo temeljila na treh ciljih: zagotavljanju dobave energije, trajnostnem razvoju in gospodarski konkurenčnosti; zato predlaga, prvič, vzpostavitev notranjega trga EU z ustreznim, nediskriminacijskim konkurenčnim okoljem za dobavitelje ali distributerje energije, drugič, vzpostavitev ravnovesja med notranjimi in zunanjimi viri ponudbe, tretjič, izogibanje dvojni volatilnosti cena/gibanje deviznega tečaja z zaračunavanjem blaga in dobave energije v evrih, četrtič, izboljšanje energetske učinkovitosti ter petič, prenehanje odvisnosti od nafte s pospeševanjem raziskav EU, ki temeljijo na doseganju novega trajnostnega energetskega sistema, ki bo temeljil na energiji vetra, vode, biomase, sonca in geotermalnih virov;
Inovacije, razvoj in raziskave
32. meni, da se lahko sooči s konkurenco, ki nastaja z uvozom iz novo nastajajočih držav in skušnjavami podjetij za zunanje dejavnosti, le s pomočjo velikih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj; poziva Komisijo, naj vloži predlog o financiranju raziskav v EU; poziva države članice, naj dodelijo več sredstev za raziskave in inovacije, ob zagotavljanju učinkovitega varstva pravic intelektualne lastnine, ter uvedejo začasno oprostitev davka za podjetja in univerze, ki vlagajo v raziskave in razvoj, zavedajoč se, da so take pobude v primerjavi z neposrednimi subvencijami boljše jamstvo, da se bodo javna sredstva uporabljala za podporo uspešnih naložb;
33. meni, da je usklajena politika inovacij EU eden temeljnih kamnov ustvarjanja bogastva, rasti in novih delovnih mest, ki krepi konkurenčnost EU in prispeva k uresničevanju splošnega cilja politike trajnostnega razvoja;
Večja konkurenčnost in reforma trga storitev
34. verjame v trdno politiko konkurence; poziva k reviziji meril za dodeljevanje za primere konkurence med nacionalnimi organi za konkurenco in Komisijo, kot tudi obnovo nacionalne zakonodaje, da bo zagotavljala pravno varnost, politično neodvisnost regulatorjev, preglednost in odgovornost ter skladnost z zakonodajo EU;
35. ugotavlja, da je pomembno doseči enoten evropski trg storitev v skladu s Pogodbo ES za podporo sektorjev, ki so pomembni za evropsko gospodarstvo v celoti in zlasti za gospodarski razvoj novih držav članic;
36. pozdravlja akcijski načrt Komisije za državno pomoč in je prepričan, da lahko preglednejša in učinkovitejša državna pomoč koristi EU, zlasti z ozirom na inovacije ter razvoj in raziskave; hkrati je prepričan, da je treba revidirati tudi davčne olajšave, kadar gre za nadomestila za podpore ali neposredne subvencije;
37. poziva, naj se prihodnja agenda o finančnih storitvah osredotoči na doseganje enotnega evropskega plačilnega prostora do leta 2010, pregled solventnosti zavarovalnic (solventnost II), predlog o čezmejnih združitvah na področju bančništva zaradi lažje konsolidacije in za preprečevanje navzkrižij med nadzornimi organi države izvora in države gostiteljice, predlog o hipotekarnem kreditu in na sprejetje direktive o potrošniškem kreditu;
38. meni, da je na integriranem finančnem trgu in ob dejstvu, da družbe spreminjajo sedež, ob skokovitem naraščanju mednarodnega pretoka kapitala ter hitrosti, s katero se izvajajo naložbe, neizogiben učinkovit nadzor in tesno sodelovanje med upravnimi in nadzornimi organi posameznih držav članic, ne glede na prikladnost nadaljnjega razmišljanja o najustreznejšem modelu EU za nadzor in spremljanje na področju bančništva, zavarovalništva in vrednostnih papirjev;
o o o
39. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter socialnim partnerjem.
OBRAZLOŽITEV
Razprave o širših smernicah ekonomskih politik so v tej instituciji že dolgo ustaljena navada, kot je dolg seznam priporočil, ki jih Svet, Komisija in države članice niso upoštevali. Že samo dejstvo, da mora Parlament opozarjati na kršitve upravičuje potrebo po novem poročilu, kljub temu, da je Komisija sklenila, da ne bo spreminjala integriranih smernic za rast in delovna mesta za obdobje 2005-2008, ki jih je predložila prejšnje leto.
Poleg tega je tudi očitno, da so se po naši zadnji razpravi o Goebbelsovem poročilu leta 2005 pojavili novi pomembni dejavniki, na katere je treba dati pripombe. Ustavna pogodba brez učinka se omejuje na preoblikovanje veljavnih določb na gospodarskem in socialnem področju. Avstrijsko predsedstvo namerava ponovno odpreti obdobje razmisleka o besedilu, zaradi česar se je Parlament znašel v položaju, v katerem je prisiljen razmisliti o teh zadevah. Dogovor o finančni perspektivi, o kateri trenutno potekajo pogajanja, uvaja nov proračunski okvir, ki neizogibno vpliva na širše smernice ekonomskih politik; še toliko bolj, ker je bilo v Hampton Courtu sklenjeno, da se proračun Unije temeljito pregleda v zelo omejenem časovnem okviru. Ker je Evropska centralna banka (ECB) po več kot petih letih prvič dvignila obrestne mere, je monetarni okvir, v katerem se to poročilo razpravlja, povsem drugačen od prejšnjega leta. Sedanje proračunsko okolje je drugačno tudi zato, ker razpravljamo o ekonomskih smernicah v smislu prenove pakta stabilnosti in rasti. Prvič imamo opraviti z načrti nacionalnih reform, ki poskušajo pregledati napredek, dosežen pri izpolnjevanju lizbonskih ciljev. Vsi ti razlogi več kot upravičujejo potrebo po poročilu Parlamenta na tej stopnji.
Po sprejetju Goebbelsovega poročila so javnost in oblikovalci politike postali še bolj ozaveščeni o nekaterih že prej ugotovljenih zadevah: staranju prebivalstva, posledicah globalizacije, energetski krizi, ki grozi, da bo ušla iz nadzora, če se bodo trenja med državami proizvajalkami še naprej povečevala.
· Nedavno objavljene raziskave (zlasti posebno poročilo Komisije o evropskem gospodarstvu št. 4/2005) dobro opisuje nevarnosti evropske države blaginje ali z drugimi besedami, prihodnje težave pri njenem financiranju: v naslednjih letih bo število prebivalstva počasi naraščalo, mladih delovno sposobnih ljudi pa bo vedno manj in vedno več ljudi bo zaradi starosti izključenih iz trga dela; izdatki za pokojnine, zdravstvo in dolgoročno zdravstveno oskrbo bodo zahtevali večja proračunska sredstva zato, zato, da bomo lahko skrbeli za starejše; prispevki za socialno varnost se ne bodo povečevali s sedanjo hitrostjo, ker bo po eni strani vedno manj mladih ljudi vstopalo na trg dela, prispevki pa se po drugi strani ne morejo povečevati, če želimo biti konkurenčni v svetovnem gospodarstvu.
· Posledice globalizacije - raznolikost proizvodnih procesov in dejstvo, da družbe delujejo v različnih državah hkrati - niso nove, vendar so v tem letu dobile večji pomen. Parlament je podrobno razpravljal o vprašanju uvoza iz novo nastajajočih držav (tekstil, obutev itd), o problemu preselitve podjetij in zunanjega izvajanja, o potrebnih prilagoditvah evropskega kmetijstva novim časom ali o vplivu e-trgovine in interneta na naraščanje storitev.
· Parlament je upošteval tudi potrebo po združljivosti gospodarske rasti z ohranjanjem okolja. Trajnosten razvoj postaja vse bolj prevladujoče načelo, ki ga morajo upoštevati vsa področja zakonodaje, pa naj bo to kmetijstvo, ekonomska politika, energetika ali prevoz; vse to je sedaj še posebej pomembno zaradi povečevanja cen nafte in politične nestabilnosti v številnih državah proizvajalkah, oba dejavnika pa razkrivata pretirano odvisnost Unije od neobnovljivih virov energije.
Vsi dokumenti Skupnosti potrjujejo, da je rast EU pod njenimi zmožnostmi in vsekakor manjša kot v Združenih državah. V njih se tudi potrjuje, da je EU slabše pripravljena na soočanje z izzivi novega obdobja kot Združene države in v nekaterih ozirih slabše kot novo nastajajoče države, kot sta Kitajska in Indija. Videti je, da ti dokumenti le prelagajo odgovornost na druge, zato je po mnenju poročevalca čas, da se jasno navede vse ovire, ki preprečujejo našo gospodarsko rast, da se natančno določi ukrepe za njihovo obvladovanje ter opredeli jasen in natančen časovni razpored izvajanja.
Slabo delovanje evropskega gospodarstva ima različne vzroke. Večina predlogov in dokumentov si je edina v tem, da ima Evropa težave zaradi prestroge ureditve, zaradi katere je naše gospodarstvo manj prilagodljivo kot ameriško. Edini so si tudi v tem, da imamo manjše številom vodilnih družb v svetu, kot ga imajo Združene države, in s tem, da število malih in srednjih podjetij v prvih letih raste počasneje kot pri njih. Pojavlja se tudi hkrati z dejstvom, da je naša demografska rast počasnejša ter da sta stopnja zaposlenosti in delovne produktivnosti nižji. Slednje je posledica tega, da imamo manj infrastruktur, ker namenjamo manj sredstev javnim in zasebnim naložbam, ker nimamo dovolj inovacij v tehnologiji in ker ne namenjamo dovolj sredstev izobraževanju in poklicnemu usposabljanju.
V naših razpravah - razprava o ustavi je dober primer - trošimo veliko energije za razpravo o institucionalnih ali postopkovnih vprašanjih; veliko več energije bi morali porabiti za razmišljanje o vzrokih relativnega nazadovanja evropskega gospodarstva in o rešitvah za obratno smer razvoja.
Eden glavnih ciljev tega poročila je izogibanje izključno retoričnim izjavam in osredotočenje na priporočila, ki imajo jasne normativne posledice. Poleg tega poročilo poudarja gospodarska in socialna vprašanja, za katera je poročevalec prepričan, da morajo biti vključena v pogodbi o ustavi za Evropo. Evropski parlament mora igrati dejavno vlogo pri opredelitvi ekonomske politike za pomoč državam članicam v obdobju zagona gospodarske rasti in dinamike razvoja, kot je bilo sklenjeno v Lizboni. Evropski parlament je kot edina od državljanov izvoljena institucija EU pravi forum za presojo in analizo strategij in ukrepov, ki jih uporabljajo države članice za dosego lizbonskih ciljev.
POSTOPEK
Naslov
O stanju evropskega gospodarstva - pripravljalno poročilo o širših smernicah ekonomske politike za leto 2006
Številka postopka
2006/2047(INI)
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
ECON 16.3.2006
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
EMPL 16.3.2006
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
EMPL 15.3.2006
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja:
José Manuel García-Margallo y Marfil 16.11.2005
Prejšnji poročevalec (-ka)
Obravnava v odboru
31.1.2006
20.2.2006
20.3.2006
Datum sprejetja
21.3.2006
Izid končnega glasovanja
+
-
0
38
2
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jan Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Katerina Batzeli, Jorgo Chatzimarkakis, Harald Ettl, Ján Hudacký, Alain Lipietz, Jules Maaten, Vladimír Maňka, Poul Nyrup Rasmussen, Corien Wortmann-Kool.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Datum predložitve
23.3.2006
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
