A6-0011/2009
26.1.2009
POROČILO
o poročilih o politiki konkurence za leto 2006 in 2007
(2008/2243(INI))
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Poročevalec:
Jonathan Evans
PE 414.318v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................9
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................13
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o poročilih o politiki konkurence za leto 2006 in 2007
( 2008/2243(INI) )
Evropski parlament,
- ob upoštevanju poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2006 z dne 25. junija 2007 ( KOM(2007)0358 ) in poročila Komisije o politiki konkurence za leto 2007 z dne 16. junija 2008 ( KOM(2008)0368 ),
- ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije državnih pomoči z dne 7. junija 2005 Manjša in bolje usmerjena državna pomoč: časovni načrt za reformo državnih pomoči 2005–2009 ( KOM(2005)0107 ),
- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o reformi državnih pomoči 2005–2009
UL C 290 E, 29.11.2006, str. 97. ,
- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis
UL L 379, 28.12.2006, str. 5. ,
- ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah)
UL L 214, 9.08.2008, str. 3. ,
- ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil
UL L 203, 1.8.2002, str. 30. ,
- ob upoštevanju smernic o državni regionalni pomoči za 2007–2013
UL C 54, 4.3.2006, str. 13. ,
- ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1627/2006 z dne 24. oktobra 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 749/2004 glede standardnih obrazcev za priglasitev pomoči
UL L 302, 1.11.2006, str. 10. ,
- ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 z dne 24. oktobra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni regionalni pomoči za naložbe
UL L 302, 1.11.2006, str. 29. ,
- ob upoštevanju okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije
UL C 323, 30.12.06, str. 1. ,
- ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o sektorskih vidikih akcijskega načrta državne pomoči: pomoč za inovacije
UL C 296 E, 6.12.2006, str. 263. ,
- ob upoštevanju smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja
UL C 82, 1.4.2008, str. 1. ,
- ob upoštevanju osnutka smernic Skupnosti o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega kapitala v mala in srednje velika podjetja
UL C 194, 18.8.2006, str. 2. ,
- ob upoštevanju sporočila Komisije o podaljšanju okvira za državno pomoč ladjedelništvu
UL C 173, 8.7.2008, str. 3. ,
- ob upoštevanju obvestila Komisije o uporabi člena 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev
UL C 155, 20.6.2008, str. 10. ,
- ob upoštevanju sporočila Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj
UL C 14, 19.1.2008, str. 6. ,
- ob upoštevanju direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij
UL L 318, 17.11.2006, str. 17. ,
- ob upoštevanju svoje pisne izjave št. 0088/2007 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, ki delujejo v Evropski uniji
UL C… ,
- ob upoštevanju preiskav sektorjev, ki jih je Komisija opravila v energetskem sektorju in sektorju bančnega poslovanja s prebivalstvom,
- ob upoštevanju smernic Komisije o načinu določanja glob, naloženih v skladu s členom 23(2)(a) uredbe št. 1/2003
UL C 210, 1.9.2006, str. 2. ,
- ob upoštevanju obvestila Komisije o imuniteti pred globami in znižanju glob v kartelnih zadevah
UL C 298, 8.12.2006, str. 17. ,
- ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 2. aprila 2008 o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES ( KOM(2008)0165 ),
- ob upoštevanju bele knjige o športu z dne 11. julija 2007 ( KOM(2007)0391 ),
- ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6 – 0011/2009),
1. pozdravlja objavo poročil Komisije o politiki konkurence za leti 2006 in 2007;
2. še naprej podpira dejavnejšo vlogo Parlamenta pri razvoju politike konkurence z uvedbo postopka soodločanja;
3. čestita Komisiji za njeno učinkovito delovanje na področju nezakonitih kartelnih dogovorov in za rekordni znesek denarnih kazni, naloženih kršiteljem;
4. v zvezi s pregledom delovanja Uredbe št. 1/2003
Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1). s strani Komisije poziva Komisijo in Svet, naj vključita načela o izreku globe v Uredbo št. 1/2003 ter naj izboljšata in natančneje opredelita ta načela ter s tem zadostita zahtevam splošnih pravnih načel;
5. podpira uporabo revidiranega obvestila o prizanesljivosti in postopka za spodbujanje zagotavljanja informacij o delovanju nezakonitih kartelnih dogovorov;
6. pozdravlja objavo bele knjige o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES, vendar poziva, da se reforme izvajajo na način, ki bo v Evropski uniji preprečil ponovitev napak sistema ZDA;
7. poziva Komisijo, da v prihodnjih poročilih priskrbi boljše informacije o vlogi in vključenosti Komisijinega uradnika za zvezo s potrošniki v primere v zvezi s konkurenco;
8. izraža zaskrbljenost nad preprečevanjem zlorabe tržnega položaja s strani velikih korporacij ter poziva Komisijo, da opravi analizo učinkov na konkurenco v primeru neenakega razmerja med dobavitelji, zlasti proizvajalci hrane in trgovci na drobno, glede na morebitne zlorabe prevladujočega položaja; se veseli poročila delovne skupine Komisije o kupni moči;
9. poziva Komisijo, da razmisli o reviziji uporabe zlorab v storitvenem sektorju, kar lahko malim podjetjem onemogoči potegovanje za delo; ugotavlja težavo samozaposlenih in samostojnih delavcev, katerim se včasih odreka možnost uporabe standardnih tarif v primerih, ko so skoraj v celoti ekonomsko odvisni od enega ali le nekaj velikih uporabnikov njihovih storitev, in poziva Komisijo, naj preuči, kako se lahko organizirajo, se pogajajo in sklenejo kolektivne pogodbe v skladu z načeli konkurenčnega prava;
10. poziva Komisijo, naj preuči možnost izvedbe sektorske preiskave spletnega oglaševanja;
11. poziva Komisijo, naj analizira možnost nacionalnih razlik pri uporabi pravil o javnih naročilih ter morebitno izkrivljanje konkurence, ki iz tega izhaja;
12. ugotavlja, da Komisija poroča o rekordni aktivnosti v zvezi z: protimonopolnimi denarnimi kaznimi za kartele, številom obvestil Komisiji o združitvah in številom obvestil Komisiji o državni pomoči; zato poziva Komisijo, da nujno opravi pregled kadrovskih virov in tako generalnemu direktoratu za konkurenco zagotovi ustrezno število osebja, ki bo zmoglo obvladovati naraščajoč obseg dela;
13. poudarja, da je treba uporabo pravil o konkurenci pri združitvah in pridobitvah oceniti z vidika celotnega notranjega trga in ne le nekaterih njegovih delov;
14. pozdravlja dokazano učinkovitost prestrukturiranja oddelka za nadzor združevanja v generalnem direktoratu za konkurenco v skladu s sektorskimi smernicami z okrepljeno ekonomsko analizo ter medsebojnim pregledom, ki je razvidna iz poročil Komisije o politiki konkurence za leti 2006 in 2007;
15. pozdravlja napovedan začetek pregleda uredbe o združitvah
Uredba Sveta št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004). ; ponovno opozarja, da sedanje določbe ne zadostujejo za obravnavo vse bolj povezanih in zapletenih evropskih trgov ter da je treba opraviti pregled, ki bo omogočil iskanje doslednega pristopa pri ocenjevanju primerljivih združitev;
16. ugotavlja rekordno raven obvestil o državni pomoči ter pozdravlja objavo uredbe o splošnih skupinskih izjemah, ki zajema tudi mala in srednje velika podjetja, pomoč za raziskave in razvoj v korist malih in srednje velikih podjetij, pomoč za zaposlovanje, usposabljanje in regionalno pomoč;
17. še posebej pozdravlja možnost subvencioniranja delodajalcev pri plačevanju stroškov varstva otrok in staršev njihovih zaposlenih;
18. pozdravlja revizijo preglednice državne pomoči, vendar poziva Komisijo, da analizira učinkovitost državne pomoči ter da revizija preglednice opredeli države članice, ki jim ni uspelo ustrezno izterjati vrnitve nezakonite državne pomoči;
19. pozdravlja objavo revidiranih smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja, ki zagotavljajo državam članicam, da lahko s pomočjo za tekoče poslovanje, ki v celoti krije razliko med stroški proizvodnje in tržno ceno, podpirajo proizvodnjo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovito soproizvodnjo;
20. glede na precejšnje razlike med politikami držav članic ponovno poziva k nadaljnjemu napredku pri pojasnjevanju veljavnih pravil o konkurenci in njihovi praktični uporabi v povezavi s storitvami splošnega gospodarskega interesa;
21. obžaluje, da potrošnike energije v EU še vedno bremenijo nesorazmerna povečanja cen in izkrivljena konkurenca na energetskem trgu, ki je bila ugotovljena s sektorsko preiskavo Komisije; ponovno poudarja pomen v celoti vzpostavljenega in dobro delujočega notranjega trga za energijo ;
22. podpira Komisijo pri njenem prizadevanju za nadaljnji razvoj evropskih trgov plina in elektrike; pri tem je ključni element ločitev prenosnih omrežij na eni strani ter proizvodne in dobavne dejavnosti na drugi strani (ločitev), pri čemer je ločitev lastništva odločilna za prenos, medtem ko pri lokalnih distribucijskih omrežjih zadostuje funkcionalna ločitev;
23. izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti pri oblikovanju cen goriva na evropskih trgih; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezen nadzor nad konkurenčnim ravnanjem na teh trgih;
24. poziva k vzpostavitvi mehanizmov, ki bi zagotavljali, da sprejetje sistema trgovanja z emisijami ne bi povzročalo izkrivljanj na notranjem trgu ali v odnosu do zunanjih konkurentov;
25. ugotavlja, da je Svet 9. oktobra 2007 pozval Komisijo, da razmisli o poenostavitvi postopkov in se tako osredotoči na vprašanje, kako je možno v kritičnih okoliščinah hitro izvesti preiskave v zvezi z državno pomočjo;
26. ugotavlja, da povečanje državne pomoči zahteva nadaljnje podrobne smernice, ki bi imele za cilj manjšo, vendar bolje usmerjeno državno pomoč;
27. priznava uporabnost člena 87(3)(b) Pogodbe v primeru okoliščin, s katerimi se sedaj srečujejo gospodarstva držav članic, ki so posledica pretresov na finančnih trgih; vendar meni, da mora Komisija še naprej budno spremljati svežnje finančnih ukrepov in zagotavljati združljivost nujnih ukrepov z načeli poštene konkurence;
28. svari pred dejansko ukinitvijo pravil o konkurenci; poudarja, da je treba natančno nadzirati reševalne akcije in zagotavljati, da so skladne z določbami Pogodbe; zahteva, da Komisija v svojem naslednjem letnem poročilu o politiki konkurence poda izčrpno naknadno poročilo Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom držav članic glede uporabe pravil o konkurenci za vsak posamezen primer;
29. izraža zaskrbljenost zaradi še vedno trajajočega krčenja gospodarske dejavnosti v Evropski uniji, ki naj bi se zavleklo v leto 2009; meni, da bi bilo primerno, da se v okviru pravil o konkurenci uvede ustrezne mehanizme odziv , na primer pomoč za prestrukturiranje ali sklad za prilagajanje globalizaciji, da se prepreči učinek kreditne krize na rast in zaposlovanje;
30. poziva Komisijo, naj prizna potrebo po uvedbi mehanizma, ki čim bolj preprečuje izkrivljanje konkurence in možnost zlorabe privilegiranih položajev s strani upravičencev, kar omogočajo državna jamstva;
31. poziva Komisijo, naj uveljavi omejitve pri delovanju finančnih institucij pri prejemu državne pomoči, da bi preprečila vključevanje takšnih institucij v agresivne širitve na podlagi jamstev in v škodo konkurentov;
32. pozdravlja bistveno zmanjšanje razlike v cenah novih motornih vozil v Evropski uniji, ki je posledica uvedbe skupinskih izjem za motorna vozila ter pričakuje oceno Komisije o učinkovitosti te uredbe;
33. pozdravlja ukrepanje Komisije pri zmanjšanju cen gostovanja v mobilni telefoniji; vendar ugotavlja, da se cene zadržujejo tik pod regulirano omejitvijo cen; poziva k sprejetju ukrepov v podporo cenovni konkurenci, namesto da bi regulirali maloprodajne cene;
34. pozdravlja prispevek generalnega direktorata Komisije za konkurenco k beli knjigi o športu, s čimer se med drugim opozarja na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in na prakso odločanja Komisije z ozirom na uporabo člena 81 in 82 Pogodbe ES na področju športa;
35. poziva Komisijo, naj bolj upošteva mednarodno razsežnost svojih politik, ko gre za konkurenčnost Evropske unije na svetovni ravni, ter naj pri trgovinskih pogajanjih zahteva spoštovanje in izvajanje načela vzajemnosti;
36. meni, da je bistvenega pomena, da se v okviru pogajanj o dvostranskih trgovinskih sporazumih ustrezno obravnava politika o konkurenci; poziva k dejavni vključitvi generalnega direktorata za konkurenco v ta pogajanja, da se zagotovi medsebojno priznavanje konkurenčnih praks, zlasti na področju državnih pomoči, javnih naročil, storitev, vlaganj in olajšanja trgovine;
37. poziva Komisijo, da pregleda strukturo svoje zastopanosti v Mednarodni mreži za konkurenco in na evropskem dnevu konkurenčnosti, da bi zagotovila boljšo obveščenost širše javnosti o ključnem pomenu politike konkurence za spodbujanje gospodarske rasti in zaposlovanja;
°
° °
38. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
STALNI POMEN POLITIKE KONKURENCE EVROPSKE UNIJE
Cilj politike konkurence EU je boljše delovanje trgov v korist evropskih potrošnikov in podjetij. Evropski parlament je vedno izražal svojo zavezo načelu svobodne, poštene in odprte konkurence, ki je prvotno zapisan v Rimski pogodbi ter potrjen s protokolom o notranjem trgu in konkurenci v reformni pogodbi, podpisani 13. decembra 2007 na Portugalskem.
Letni poročili Komisije o politiki konkurence za leto 2006 in 2007 vključujeta oris dela, ki ga je opravila Komisija z namenom zasledovanja ciljev na tem področju, in pričakovanja v zvezi z nadaljnjimi posegi Komisije zaradi finančne krize.
Poročili sta zasnovani tako, da so najprej obravnavana vprašanja v zvezi z monopoli, združitvami in državno pomočjo, nato pa sledi preučitev gibanj in ukrepov v industrijskem sektorju.
PROTIMONOPOLNA ZAKONODAJA
Komisijina prenova politike konkurence je bila namenjena sprostitvi virov Komisije, da bi ti lahko bolj učinkovito reševali vprašanja v zvezi s karteli, omejitvenimi trgovinskimi praksami in zlorabo tržnega položaja. Ključni element pri izvajanju v letu 2007 je bil revizija obvestila o prizanesljivosti v letu 2006, da bi s ponujanjem imunitete ali zmanjšanjem denarnih kazni spodbudili prijave o nezakonitem delovanju.
V letu 2006 in 2007 je bilo 81 podjetjem naložena denarna kazen v višini več kot 5 milijard evrov zaradi sodelovanja v kartelnih dogovorih, kar je rekordno visoka številka, hkrati pa se je povečalo število ponovnih kršiteljev in tistih, ki ovirajo preiskave.
Komisija je prav tako upravičeno nadaljevala s pripravo bele knjige o odškodninskih tožbah zaradi kršitve protimonopolnih pravil ES, da bi omogočila bolj učinkovite odškodninske zahtevke zaradi kršitve protimonopolnih pravil. Pomembno je, da je komisar poudaril, da mora biti reforma strukturirana na način, ki bo preprečil prenos negativnih učinkov ureditve ZDA v sistem EU. Poročevalcu ni povsem jasno, kakšno vlogo ima sedaj Komisijin uradnik za zvezo s potrošniki, saj meni, da so v reformi interesi potrošnikov dobro zastopani.
Evropski parlament je že predhodno izrazil svojo zavzetost za ustrezno reševanje škodljivih ekonomskih učinkov tržne moči. V zvezi z večino veleblagovnic je bila izražena zaskrbljenost nad neenakim razmerjem med proizvajalci hrane in trgovci na drobno, kar bi bilo treba raziskati. Podobno se lahko tudi mala podjetja v storitvenem sektorju pogosto znajdejo v položaju, v katerem se ne morejo potegovati za delo. Komisija bi morala biti pozorna na zlorabe na tem področju.
NADZOR ZDRUŽEVANJA
Komisija je z namenom nadaljnje pojasnitve pravil, veljavnih z uredbo o združevanju, izdala sodno obvestilo in smernice za ugotavljanje nehorizontalnih združitev, da bi podjetjem pomagala razumeti pristop Komisije v zvezi s temi vprašanji.
Poročilo poudarja naraščajoče število primerov združitev, ki so bili posredovani Komisiji. V letu 2006 in 2007 je bilo skupno število prijavljenih primerov 752, kar je skoraj skupno število primerov predhodnih treh let. V letu 2007 sta bili 402 prijavi združitev, kar je največ doslej. Komisija je od tega prepovedala samo eno združitev, 18 pa jih je odobrila s pogoji v fazi I in 5 s pogoji v fazi II. Dve prijavi sta bili umaknjeni. Ti rezultati so bistven dokaz učinkovitosti prestrukturiranja na področju nadzora združitev po sektorjih in okrepljene ekonomske analize, ki jo je opravila Komisija.
DRŽAVNA POMOČ
V letu 2006 in 2007 je Komisija prejela 1699 obvestil o državni pomoči, kar je ponovno največ obvestil doslej, poleg tega je bilo sprejetih 1510 ukrepov brez predhodnega obvestila. Komisija je ugotovila, da je bilo 5 % primerov nezdružljivih s skupnim trgom. Zelo verjetno je, da se bo število primerov še naprej povečevalo zaradi sedanje finančne krize in recesije.
Zato je dobrodošel načrt Komisije, da prične s konsolidacijo splošnih skupinskih izjem, ki zajemajo mala in srednje velika podjetja, raziskave in razvoj v korist malih in srednje velikih podjetij, pomoč za zaposlovanje in usposabljanje ter regionalno pomoč.
Nadalje so bile opravljene revizije preglednice državne pomoči s kazalniki. Številne so dobrodošle pri spodbujanju manj in bolj ciljno usmerjene pomoči ter pri ocenjevanju odzivov na lizbonske cilje, vendar se še vedno zdi, da preglednica ne izkazuje dovolj analize učinkovitosti že odobrene pomoči.
Prav tako bi bilo v pomoč, če bi se preglednica prilagodila tako, da bi bilo enostavno opredeliti države, ki niso ustrezno izterjale vrnitve državne pomoči.
Državna pomoč za varstvo okolja
Komisija v poročilu za leto 2007 opozarja na svoje pripravljalno delo, na podlagi katerega je 23. januarja 2008 objavila revidirane smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja. Smernice zagotavljajo državam članicam, da lahko s pomočjo za tekoče poslovanje, ki v celoti krije razliko med stroški proizvodnje in tržno ceno, podpirajo proizvodnjo obnovljivih virov energije in energetsko učinkovito soproizvodnjo.
PREGLED INDUSTRIJSKIH SEKTORJEV
Poročili za leto 2006 in 2007 izčrpno ponazarjata delo Komisije v številnih industrijskih sektorjih. Oblika poročil je zelo uporabna, saj njihova struktura omogoča opredelitev vsakega ukrepa Komisije v vsakem posameznem industrijskem sektorju. Poročevalec želi posebej izpostaviti zlasti naslednje sektorje:
Energetika:
Komisija je pripravila končno poročilo o sektorju plina in električne energije v letu 2006, v katerem je zaključila, da energetski trgi ne delujejo ustrezno in imajo negativne učinke na evropska podjetja in potrošnike. Velike razlike v cenah energije in nedavna visoka povečanja evropskih cen je mogoče neposredno pripisati nesposobnosti Evropskega sveta, ki ni bil zmožen ustrezno rešiti vprašanj, ugotovljenih pri sektorski analizi Komisije.
Finančne storitve
Komisija je opravila pomembno preiskavo v zvezi s finančnimi storitvami v letu 2006 in 2007. Prvotno so se te preiskave nanašale na upravljanje evropskega sveta za plačila, dostop do shem in infrastrukture plačilnih kartic, trge za plačilne kartice in plačilne sisteme ter trge za tekoče račune in povezane storitve. Komisija je prav tako izvedla preiskavo na področju zavarovalniških produktov in storitev podjetjem, pri čemer je ugotovila pomanjkanje spontanega razkritja informacij o plačilu in verjetne konflikte interesov med posredniki in drugimi zavarovalniškimi posredniki.
Od julija 2007 je pozornost generalnega direktorata za konkurenco usmerjena v rekapitalizacijo nemških bank, ki so ji hitro sledile zahteve po pomoči s strani bank IKB, Sachsen LB in Northern Rock. Do 9. oktobra 2007 je Svet ECOFIN pozval Komisijo, da razmisli o poenostavitvi postopkov in se tako osredotoči na vprašanje, kako je možno v kritičnih okoliščinah hitro izvesti preiskave v zvezi z državno pomočjo. V izgledih za leto 2008 je predvideno, da se bosta nestabilnost in volatilnost, ki sta zajeli trge konec leta 2007, nadaljevali tudi v letu 2008 in da bodo banke utrpele izostanke hipotekarnih plačil in razvrednotenje premoženja, kar bo rezultiralo v znatnih izgubah. Komisija je predvidela potrebo po dodatnem kapitalu ali državni podpori za prebroditev aktualne krize. V sedanjem kontekstu je bistveno, da je državna podpora, namenjena podpori finančnih institucij, skladna s pravili in smernicami EU, ter da ne povzroča izkrivljanja konkurence v sektorju.
Avtomobilska industrija
Komisija še naprej objavlja redna poročila o cenah motornih vozil v Evropi. Pred šestimi leti je bila razlika med državami članicami več kot 10 %. Raziskave so pokazale stalno zmanjševanje razlike v cenah novih motornih vozil v EU, kar dokazuje močan in bolj učinkovit trg. Delo v zvezi s poročilom o delovanju in učinkovitosti uredbe o skupinski izjemi za motorna vozila št. 1400/2002 za leto 2008 se je začelo že v letu 2007.
Medtem ko trg novih motornih vozil deluje bolj učinkovito, pa so razmere na področju popravil vozil in njihovih nadomestnih delov manj zadovoljive, s prekinitvami toka tehničnih informacij in dostopa do nadomestnih delov.
Telekomunikacije/mediji
Poročevalec čestita komisarki Kroesovi za njeno aktivno podporo in velik prispevek k ukrepom Komisije v zvezi z znižanjem cen gostovanj v mobilni telefoniji ter za nadaljnje predloge v zvezi s cenami prenosa podatkov. Poročilo za leto 2007 se specifično nanaša tudi na sprejetje bele knjige o športu v okviru Komisijine vloge pri vprašanjih, povezanih z mediji in športom. Komisija je v Prilogi I o športu in pravilih konkurence v EU upravičeno opozorila na svoje stališče o ustaljeni sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti in na prakso odločanja Komisije ob upoštevanju uporabe člena 81 in 82 Pogodbe ES na področju športa.
UČINKOVITOST UVELJAVLJANJA KONKURENCE:
Prenova politike konkurence je bila ključni dejavnik za oblikovanje nove strukture in delovanja uveljavljanja politike konkurence EU. Bistveni element je bilo sodelovanje in usklajevanje nacionalnih organov za konkurenco preko Evropske mreže za konkurenco. Evropski parlament je izrazil skrb, da bi brez učinkovite Evropske mreže za konkurenco prenova le malo pomenila; renacionalizacija politike konkurence bi nedvomno porušila koncept enotnega uveljavljanja politike konkurence v EU. Poročili za leto 2006 in 2007 pozitivno ocenjujeta učinkovitost in razvoj Evropske mreže za konkurenco, saj delujeta po načelu prilagodljivosti in pragmatizma. Prav tako je dobrodošlo financiranje uposabljanja in sodelovanja med nacionalnimi sodniki, ki delujejo na področju tolmačenja in uveljavljanja konkurenčnega prava EU.
Bilateralno sodelovanje:
Tesno sodelovanje med Evropsko komisijo, ministrstvom za pravosodje v ZDA in Zvezno komisijo za trgovino v ZDA je model čezatlantskega rednega sodelovanja, ki ga drugi regulatorji obravnavajo kot konkurenčnega.
Komisiji je prav tako treba čestitati za njeno podporo kitajskim oblastem pri razvoju nove protimonopolne zakonodaje.
Multilateralno sodelovanje:
Medtem ko ima generalni direktorat za konkurenco ključno vlogo v mednarodni mreži za konkurenco je njegova vloga vidna samo drugim regulatorjem in tistim, ki delajo v industrijskem sektorju. Podobni pomisleki so prisotni v zvezi z udeležbo Komisije in Parlamenta na letnem dnevu konkurence, ki ga včasih ni mogoče razlikovati od običajnega seminarja. Še vedno je treba več napora vložiti v pojasnjevanje državljanom EU, kako pomembno je podpirati svobodno, pošteno in odprto konkurenco v celotni Evropski uniji.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
20.1.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
29
1
11
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Veličkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Louis Grech, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Salvador Domingo Sanz Palacio, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Daniel Dăianu, Mia De Vits, Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Werner Langen, Klaus-Heiner Lehne, Biljana Ilieva Raeva, Margaritis Schinas
