30.9.2008
PREDLOG RESOLUCIJE
k vprašanju za ustni odgovor B6‑0000/2008
v skladu s členom 108(5) poslovnika,
ki ga predlagajo Diana Wallis, Bilyana Ilieva Raeva, Johannes Lebech, Kyösti Virrankoski, Olle Schmidt in Danutė Budreikaitė,
v imenu skupine ALDE
o upravljanju arktičnega območja
Resolucija Evropskega parlamenta o upravljanju arktičnega območja
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju mednarodnega polarnega leta (od marca 2007 do marca 2009),
–
ob upoštevanju osme parlamentarne konference za Arktiko v Fairbanksu na Aljaski od 12. do 14. avgusta,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o politiki za Arktiko, ki se pričakuje letošnjo jesen,
–
ob upoštevanju seminarja skupine ALDE o upravljanju arktičnega območja v globaliziranem svetu, ki je bil 7. maja 2008 v Bruslju,
–
ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o severni dimenziji (2003, 2005 in 2006),
–
ob upoštevanju sklepov poročila o oceni podnebnega vpliva na Arktiko,
–
ob upoštevanju člena 108(5) svojega poslovnika,
A.
ob upoštevanju sporočila Komisije o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (modra knjiga), ki je bilo objavljeno 10. oktobra 2007,
B.
ob upoštevanju dokumenta z dne 14. marca 2008 z naslovom Spremembe podnebja in mednarodna varnost, ki sta ga za Evropski Svet pripravila visoki predstavnik in Evropska komisija,
C.
ker ima arktična regija vedno večji geopolitični in strateški pomen, ki ga simbolizira postavitev ruske zastave na morskem dnu pod severnim tečajem avgusta 2007,
D.
ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (Unclos), ki ga senat Združenih držav še ni ratificiral,
E.
ker so se na nedavni parlamentarni konferenci za Arktiko zbrali izvoljeni predstavniki Evropskega parlamenta, Kanade, Danske, Grenlandije, Islandije, Finske, Norveške, Švedske, Rusije in Združenih držav, da bi razpravljali o vprašanjih varnosti v pomorskem prometu, zdravstvenem varstvu, varstvu okolja in trajnostnem razvoju,
F.
ker se za arktično regijo zaenkrat ne uporabljajo večstranski standardi in predpisi, saj se ni nikoli predvidelo, da bo ta regija nekoč plovna vodna pot ali območje trgovinskega izkoriščanja,
G.
ker se je v zadnjih letih pomorski promet v arktičnih vodah eksponentno povečal zaradi večjega interesa za vrtanje v morju in vedno pogostejšega prehoda potniških ladij ter možnosti, ki jih daje Severozahodni prehod,
H.
ker bi arktična regija lahko vsebovala skoraj 22 % še neodkrite svetovne rezerve nafte in plina,
I.
ob upoštevanju ilulissatske izjave, ki so jo 'države A5' (Danska, Kanada, Norveška, Ruska federacija in ZDA) sprejele maja 2008,
J.
ob upoštevanju sklepov predsedujočega na konferenci „Arktika: naša skupna skrb“, ki jo je Nordijski ministrski svet organiziral v Ilulissatu (Grenlandija) 9. in 10. septembra 2008, na kateri je Komisija polnopravno sodelovala,
K.
ker se je konferenca osredotočila tudi na podnebne spremembe v tej regiji, njihov vpliv na domorodna ljudstva ter na možno prilagajanje nanje,
L.
ker je stopnja globalnega segrevanja v arktični regiji precej višja kot v ostalem svetu, saj se je v zadnjih 100 letih povečala za 2° C v primerjavi z 0,6 ° C drugod,
M.
ker so se podnebne razmere na Arktiki že tako spremenile, da na primer Inuiti ne morejo več loviti na tradicionalen način, saj je led pretanek, da bi lahko zdržal težo njihovih sani, medtem ko so divje živali, kot so severni medvedi, mroži in lisice, ogroženi, saj izginja večina njihovega naravnega življenjskega prostora,
N.
ker so med državami članicami EU tri arktične države, med njenimi tesno povezanimi sosedami, ki sodelujejo na notranjem trgu prek sporazuma o EGP, pa sta še dve arktični državi, kar pomeni, da so EU in pridružene države obsegajo po številu več kot polovico članstva v Arktičnem svetu,
1.
je zelo zaskrbljen zaradi učinkov podnebnih sprememb na možnosti za preživetje domorodnih ljudstev v tej regiji, tako glede splošnega okolja (taljenje ledenikov in permafrosta, naraščanje morske gladine, poplave) kot glede naravnega življenjskega okolja (izginjanje ledenikov povzroča severnim medvedom težave pri prehranjevanju), in poudarja, da morajo vse mednarodne odločitve v zvezi s temi vprašanji v celoti vključiti in upoštevati ljudstva in narode Arktike;
2.
pozdravlja sklepno izjavo konference, sprejeto na parlamentarni konferenci o Arktiki v Fairbanksu 14. avgusta 2008;
3.
pozdravlja dejstvo, da daljni sever predstavlja del politike severne dimenzije Evropske unije, vendar je prepričan, da je treba globalno vzeto še naprej dvigovati ozaveščenost o pomenu Arktike z zagotavljanjem samostojne politike EU za Arktiko;
4.
v tem oziru poudarja pomen Arktike za svetovno podnebje in upa, da se bo sedanja podpora raziskovalnim dejavnostim v tej regiji nadaljevala tudi po mednarodnem polarnem letu;
5.
z velikim zanimanjem pričakuje prihodnje sporočilo Komisije o politiki za Arktiko in upa, da bo položilo temeljni kamen pomembne politike za Arktiko v EU; poziva Komisijo, naj v svojem sporočilu obravnava vsaj naslednja vprašanja;
(a) sedanje stanje podnebnih sprememb v tej regiji ter prilagajanje nanje;
(b) politične možnosti, ki upoštevajo domorodna ljudstva in njihovo preživljanje;
(c) potreba po sodelovanju z arktičnimi sosedi pri čezmejnih vprašanjih, zlasti pomorski varnosti;
(d) možnosti za bodočo čezmejno politično in pravno strukturo, ki bi zagotavljala varstvo okolja in urejen trajnostni razvoj regije ali posredovala pri političnem nesoglasju glede virov in plovnih vodnih poti na daljnem severu;
6.
poziva Komisijo, naj energetsko in varnostno politiko za Arktiko uvrsti med prednostne naloge ter v svojem prihodnjem sporočilu o Arktiki preuči stanje in razmisli o tem, kako bi lahko EU in arktične države tesneje sodelovale, da bi dosegle skupne, smele cilje glede podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja, večje zanesljivosti oskrbe z energijo ter učinkovitejšega notranjega energetskega trga;
7.
opozarja, da si arktična regija s svojim vplivom na svetovno podnebje in svojim edinstvenim naravnim okoljem zasluži posebno pozornost, saj EU pripravlja stališče za okvirno konvencijo COP15 Združenih narodov o spremembi podnebja v Köbenhavnu leta 2009;
8.
meni, da za pomorski promet v tej regiji (povezan s turizmom in vrtanjem na morju) ne obstajajo niti minimalna mednarodna varnostna pravila, ki veljajo v drugih mednarodnih vodah in ki varujejo človeško življenja ali okolje, ter poziva Komisijo, naj takoj, ko bo to mogoče, zagotovi, da se pripravijo ustrezni predlogi sprememb k predpisom Mednarodne pomorske organizacije (IMO);
9.
poudarja zunanje vidike energetske politike in vlogo Arktike pri oblikovanju energetske politike za Evropo, kot je predlagal Evropski svet marca 2007;
10.
podpira Arktični svet pri ohranjanju arktične regije kot regije brez napetosti, odprte mednarodnemu sodelovanju na področju raziskav, tako da ji bo kot bodoči regiji dobaviteljici energije omogočen poln razvoj njenega potenciala v okviru trajnostnega okoljskega okvira;
11.
poziva Komisijo, naj glede Arktike prevzame dejavno vlogo, in sicer najprej vsaj s statusom opazovalke v Arktičnem svetu, ter meni, da mora Evropska komisija ustanoviti posebno službo za Arktiko;
12.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, Norveške, Islandije, Rusije, Kanade in Združenih držav ter akterjem regionalnega sodelovanja.
