P6_TA(2005)0516
Cestne pristojbine za težka tovorna vozila ***II
A6-0377/2005
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (9856/2005 – C6-0274/2005 – 2003/0175(COD) )
(Postopek soodločanja: druga obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (9856/2005 – C6-0274/2005 ),
–
ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave UL C 104 E, 30.4.2004, str. 371.
o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu ( KOM(2003)0448 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,
–
ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem ( A6-0377/2005 ),
1.
odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;
2.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC2-COD(2003)0175
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 15. decembra 2005 z namenom sprejetja Direktive
2006/..../ES
Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,
ob upoštevanju Direktive 1999/62/ES UL L 187, 20.7.1999, str. 42. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.
in zlasti člena 7 Direktive,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C
241, 28.9.2004, str. 58
.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij UL C
109, 30.4.2004, str. 14
.
,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče
Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2004 (UL C
104
E, 30.4.2004, str. 372)
, Skupno
stališče Sveta z dne
6. septembra 2005
(
UL C 275 E, 8.11.2005, str. 1
)
in Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2005.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Odpravljanje izkrivljanja konkurence med prevoznimi podjetji v državah članicah, pravilno delovanje notranjega trga in izboljšana konkurenčnost so odvisni od vzpostavitve pravičnih mehanizmov pristojbin za prevoznike za uporabo infrastrukture. Z Direktivo 1999/62/ES je bila že dosežena določena stopnja usklajenosti.
(2)
Pravičnejši sistem pristojbin za uporabo cestne infrastrukture,
ki temelji na načelu "uporabnik plača", in na možnosti uporabe načela "onesnaževalce plača", na primer s spreminjanjem cestnin, ki upošteva okoljski učinek vozil,
je ključnega pomena za spodbujanje trajnostnega prometa Skupnosti. Cilj, da se obstoječe cestno omrežje kar najbolje uporablja in da se negativni vpliv tega omrežja pomembno zmanjša, bi moral biti v korist zdrave gospodarske rasti in pravilnega delovanja notranjega trga,
vključno z obrobnimi regijami
, dosežen brez uvajanja dodatnih obremenitev za prevoznike
in brez dvojnega obdavčenja.
(3)
Komisija je v Beli knjigi "Evropska prometna politika za 2010: čas za odločitev" razglasila svojo namero, da bo predlagala direktivo o pristojbinah za uporabo cestne infrastrukture. Evropski parlament je s sprejetjem
svoje resolucije
z dne 12. februarja 2003
UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250.
o Beli knjigi
potrdil, da je potrebna uvedba pristojbin za infrastrukturo. Po Evropskem svetu v Göteborgu 15.
in 16.
junija 2001, ki je še posebej poudaril vprašanje trajnostnega prometa, sta tudi Evropska sveta v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 ter v Bruslju 20. in 21. marca 2003 pozdravila namero Komisije, da predloži novo direktivo o "Eurovinjeti".
(4)
Predsedstvo je v odstavku 29 sklepov sestanka s 15. in 16. junija 2001 v Göteborgu navedlo, da bi se trajnostna transportna politika morala spopasti z vedno večjo količino prometa, zastojev, hrupa in onesnaževanja in da bi morala spodbujati uporabo okolju prijaznih prevoznih sredstev in popolno ponotranjenje družbenih in okoljskih stroškov.
(5)
Pri določanju cestnin Direktiva 1999/62/ES upošteva stroške gradnje infrastrukture, njenega obratovanja, vzdrževanja in razvoja. Da se zagotovi preglednost stroškov gradnje, ki se lahko upoštevajo, je potrebna posebna določba.
(6)
Mednarodni prevozi v cestnem prometu so osredotočeni na vseevropsko cestno prometno omrežje. Poleg tega je dobro delovanje notranjega trga življenjskega pomena za komercialne prevoze. Okvir Skupnosti bi se moral tako uporabljati za komercialni promet na vseevropskem cestnem omrežju, kakor je opredeljeno v Odločbi št. 1692/96/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996
o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004, str. 1).
. Države članice bi morale imeti pravico, da lahko v skladu z načelom subsidiarnosti in ob upoštevanju Pogodbe svobodno zaračunavajo cestnine in/ali uporabnine na cestah izven vseevropskega cestnega omrežja.
Kjer se države članice odločijo, da obdržijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine le na odsekih vseevropskega cestnega omrežja, ki poteka po njihovem ozemlju, zaradi razlogov, kakor so odročnost, malo zastojev ali nizka stopnja onesnaženosti, ali kjer je to potrebno zaradi uvedbe nove cestninske ureditve, bi morala biti izbira odsekov opravljena tako, da ni diskriminiran mednarodni promet in da ni izkrivljena konkurenca med prevozniki. Enake zahteve bi bilo treba uporabiti, ko država članica ohrani ali uvede cestnine in/ali uporabnine na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, na primer na vzporednih cestah, s ciljem uravnavanja pretoka prometa.
(7)
Če se država članica odloči, da razširi cestnine in/ali uporabnine preko vseevropskega cestnega omrežja, na primer zato, da v ključi vzporedne ceste, na katere bi se lahko preusmeril promet s vseevropskega cestnega omrežja in/ali ki neposredno konkurirajo nekaterim odsekom tega omrežja, bi morala zagotoviti usklajevanje z oblastmi, ki so za te ceste odgovorne.
(8)
Zaradi stroškovne učinkovitosti pri izvajanju cestninskih sistemov ni nujno, da se na celotni infrastrukturi, za katero se plačuje cestnina, uvedejo omejitve dostopa za nadziranje zaračunanih cestnin. Države članice se lahko odločijo, da to direktivo izvajajo tako, da cestnine zaračunavajo samo
na
določeni točki infrastrukture na katero se cestnina nanaša.
To pa ne bi smelo zapostavljati prometa, ki ni lokalne narave.
(9)
Cestnine bi se morale oblikovati na podlagi načela povračila infrastrukturnih stroškov. V primerih, ko se takšna infrastruktura sofinancira iz splošnega proračuna Evropske unije, se prispevka iz sredstev Skupnosti ne
bi smelo
povrniti s cestninami, razen če so v ustreznih instrumentih Skupnosti posebne določbe, ki pri opredelitvi zneska sofinanciranja upoštevajo bodoče dohodke iz cestnin.
(10)
Dejstvo, da uporabnik lahko sprejema odločitve, ki bodo vplivale na breme, ki ga bodo zanj predstavljale cestnine, s tem, da se odloči za okolju najbolj prijazna vozila in prometno manj obremenjene ure ali poti, je pomemben sestavni del sistema cestnih pristojbin. Države članice bi tako morale imeti možnost, da predvidijo različne cestnine glede na emisijsko kategorijo vozila (klasifikacija "EURO") in raven škode, ki jo to vozilo povzroča cestam in krajem ter glede na čas vožnje in prometno obremenjenost. Takšno razlikovanje v ravneh cestnin bi moralo biti sorazmerno z zastavljenim ciljem.
(11)
Vidiki komercialnega zaračunavanja uporabe cestne infrastrukture, ki jih ne ureja ta direktiva, bi morala spoštovati pravila Pogodbe.
(12)
Ta direktiva ne vpliva na
svobodo
držav članic, ki uvedejo sistem cestnin in/ali uporabnin za infrastrukturo, da brez poseganja v člena 87 in 88 Pogodbe predvidijo ustrezno povračilo teh dajatev. Takšna povračila ne bi smela povzročiti izkrivljanja konkurence na notranjem trgu, določena pa bi morala biti ob upoštevanju ustreznih določb prava Skupnosti, zlasti najnižjih stopenj davkov na vozila, določenih v Prilogi I k Direktivi 1999/62/ES in določb Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).
.
(13)
Kadar države članice pobirajo cestnine ali uporabnine za uporabo cest v vseevropskem cestnem omrežju, bi morale pri svojih načrtih vzdrževanja dati ustrezno prednost cestam, za katere se pobirajo te pristojbine.
Prihodki iz cestnin ali uporabnin bi se morali uporabiti za vzdrževanje ustrezne infrastrukture in celotnega prometnega sektorja za uravnotežen in trajnosten razvoj prometnih omrežij.
(14)
Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti gorskim regijam kot so Alpe in Pireneji. Novi infrastrukturni projekti večjega obsega so velikokrat propadli zaradi pomanjkanja precejšnjih finančnih sredstev, ki bi bila za te projekte potrebna. V takšnih regijah se od uporabnikov torej lahko zahteva, da plačujejo pribitek, iz katerega se financirajo bistveni projekti, ki so velikega pomena za Evropo, vključno s tistimi, ki vključujejo različne vrste prometa po istem koridorju. Pribitek bi moral biti vezan na finančne potrebe posameznega projekta. Vezan pa bi moral biti tudi na osnovno raven cestnin, s čimer bi se izognili umetno visokim pristojbinam na kakšnem izmed koridorjev, kar bi lahko promet preusmerilo na druge koridorje in povzročilo lokalne zastoje ter neučinkovito uporabo omrežij.
(15)
Pristojbine bi morale biti nediskriminatorne, njihovo pobiranje pa se mora izvajati brez pretiranih formalnosti in ne sme povzročati ovir na notranjih mejah. Zlasti tam, kjer se cestnine in/ali uporabnine pobirajo izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, bi bilo zato treba sprejeti ustrezne ukrepe za lažje plačevanje s strani občasnih uporabnikov.
(16)
Da se prepreči preusmeritve prometa med državami članicami in tretjimi državami zaradi različnih režimov, bi si morala Komisija pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih prizadevati zagotoviti, da tretje države ne sprejmejo nobenih ukrepov, ki bi lahko diskriminatorno vplivali na tranzitni promet, na primer sistem za trgovanje s tranzitnimi pravicami.
(17)
Za zagotovitev dosledne in usklajene uporabe sistema infrastrukturnih dajatev bi morale nove ureditve cestnin stroške izračunavati skladno
s temeljnimi načeli,
določenimi v Prilogi II,
ali pa morajo biti stroški določeni na ravni, ki ne presega ravni, ki bi izhajala iz uporabe teh načel. Te zahteve se ne bi smele uporabljati za obstoječe ureditve, razen v primeru, če se slednje v prihodnosti bistveno spremenijo. Takšne bistvene spremembe bi vključevale kakršno koli pomembne spremembe prvotnih določb in pogojev cestninske sheme, ki bi nastale s spremembo pogodbe, sklenjene z upravljavcem cestninskega sistema, vendar bi izključevale spremembe, ki so bile predvidene v prvotni shemi. V primeru koncesijskih pogodb bi se lahko bistvene spremembe izvedle po postopku javnih naročil. Da bi se doseglo preglednost, ne da bi se s tem ustvarjalo ovire za delovanje tržnega gospodarstva in javno-zasebnih partnerstev, bi morale države članice Komisiji prav tako sporočiti vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih nameravajo uporabiti za izračunavanje različnih elementov stroškov dajatev, ali pri koncesijskih pogodbah ustreznih pogodb in osnovnih ureditev zanje, tako da Komisija lahko poda svoje mnenje. Mnenja, ki jih je Komisija sprejela
pred uvedbo novih cestninskih ureditev
v državah članicah, nikakor ne posegajo v
dolžnost
Komisije, da v skladu s Pogodbo zagotavlja uporabo prava Skupnosti.
(18)
Da se omogoči prihodnjo uporabo načela "onesnaževalec plača" za vsa prevozna sredstva, bi bilo treba razviti enotna načela izračunavanja, ki bi temeljila na znanstveno priznanih podatkih, kar bi omogočilo ponotranjenost zunanjih stroškov za vsa prevozna sredstva. Kakršna koli prihodnja odločitev o tem vprašanju bi morala polno upoštevati davčne obremenitve, ki so jih podjetja za cestni tovorni promet že krila, vključno z davki na vozila in trošarine na gorivo.
(19)
Komisija bi morala začeti razvijati splošno uporaben, pregleden in razumljiv model ocenjevanja zunanjih stroškov za vse vrste prevoza, ki naj služi kot osnova za izračun infrastrukturnih dajatev. Pri tem bi morala Komisija proučiti vse možne elemente glede sestave zunanjih stroškov, katere je treba upoštevati, ob upoštevanju elementov, naštetih v Beli knjigi iz leta 2001 z naslovom "Evropska prometna politika za leto 2010", pri čemer naj skrbno prouči vpliv, ki bi ga lahko imela ponotranjenost različnih elementov. Evropski parlament in Svet bosta vsak tak predlog Komisije za nadaljnji pregled Direktive 1999/62/ES temeljito proučila.
(20)
Za razvoj sistema dajatev za uporabo cestne infrastrukture je potreben nadaljnji tehnični napredek. Komisija bi morala imeti na razpolago postopek, v skladu s katerim lahko po posvetovanju z državami članicami zahteve Direktive
1999/62/ES
prilagodi tehničnemu napredku.
(21)
Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
.
(22)
Ker cilja te direktive, in sicer uskladitve pogojev, ki se uporabljajo za cestnine in uporabnine za uporabo cestne infrastrukture, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker
se
ta cilj zaradi njihove evropske razsežnosti in zaščite notranjega trga prevozov lažje doseže Skupnost,
lahko Skupnost sprejme
ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje
okvirov
,
ki so potrebni
za doseganje tega cilja.
(23)
Direktivo 1999/62/ES je treba ustrezno spremeniti −
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Direktiva
1999/62/ES
se spremeni
na naslednji način
:
1)
člen
2 se spremeni:
a)
točka (a) se nadomesti
z:
a)
'
vseevropsko cestno omrežje
'
pomeni cestno omrežje, kakor je opredeljeno v oddelku 2 Priloge I k Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 23. julija 1996
o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja* in označeno na zemljevidih. Zemljevidi se nanašajo na ustrezne odseke, navedene v izvedbenem delu in/ali v Prilogi II k navedeni odločbi;
_____________________
* UL L 228, 9.9.1996, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004
, str. 1
).
b)
vstavijo se naslednje točke:
(aa)
'stroški
gradnje
'
pomeni stroške, povezane z gradnjo, in kjer je
to primerno
, tudi stroške financiranja:
–
nove infrastrukture ali novih izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture); ali
–
infrastrukture ali izboljšav infrastrukture (vključno z večjimi popravili infrastrukture), ki je bila dokončana najpozneje 30 let pred …
*
24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
, če so bile cestninske ureditve do …* že uvedene, ali pa je bila gradnja infrastrukture dokončana najpozneje 30 let pred vzpostavitvijo novih cestninskih ureditev, uvedenih po …*; za stroške gradnje se lahko štejejo tudi stroški v zvezi z infrastrukturo ali izboljšavami infrastrukture, ki je bila dokončana pred temi roki, če:
i)
je država članica vzpostavila cestninski sistem, ki zagotavlja povračilo teh stroškov na podlagi pogodbe z upravljavcem cestninskega sistema ali na podlagi drugih pravnih aktov z enakovrednim učinkom, ki začnejo veljati pred …*, ali
ii)
lahko država članica
pokaže
, da je bil pogoj za izgradnjo določene infrastrukture, da bo njena pričakovana življenjska doba daljša od 30 let.
V vsakem primeru pa delež stroškov gradnje, ki jih je treba upoštevati, na dan …* oziroma na dan uvedbe nove cestninske ureditve, če je ta poznejši, nikakor ne sme presegati deleža preostale tedaj pričakovane življenjske dobe delov infrastrukture.
Stroški infrastrukture ali stroški izboljšav infrastrukture lahko vključujejo kakršne koli posebne
izdatke
za zmanjšanje hrupa ali izboljšanje varnosti v cestnem prometu ter dejanska plačila, ki jih je izvedel upravljavec infrastrukture na podlagi objektivnih okoljskih vidikov, na primer zaradi zaščite pred onesnaževanjem tal;
(ab)
'
stroški financiranja
'
pomenijo obresti na posojila in/ali donosnost lastniškega kapitala delničarjev;
(ac)
'
večja popravila infrastrukture
'
pomenijo popravila infrastrukture, razen tistih popravil, ki za uporabnike cest niso več koristna, npr. kjer so bila popravljalna dela nadomeščena z naknadnimi preplastitvami ali drugimi gradbenimi deli;
c)
točka (b) se nadomesti
z:
b)
'
cestnina
'
pomeni plačilo določenega zneska za vozilo, ki na določeni razdalji vozi po infrastrukturah iz člena 7(1); znesek temelji na prevoženi razdalji in tipu vozila;
d)
vstavi se naslednja točka:
(ba)
'
ponderirana povprečna cestnina
'
pomeni skupne prihodke iz cestnin v določenem obdobju, deljene s številom prevoženih kilometrov vozil na določenem cestnem omrežju v istem obdobju, pri čemer se prihodke in prevožene kilometre vozil izračuna glede na vozila, za katera se uporabljajo cestnine;
e)
točke (c), (d), (e) in (f) se nadomestijo
z:
c)
"uporabnina' pomeni plačilo določenega zneska, s katerim je vozilu za dano obdobje zagotovljena pravica do uporabe infrastruktur iz člena 7(1);
d)
"vozilo' pomeni motorno vozilo ali spojeno kombinacijo vozil, ki je namenjeno ali se uporablja izključno za prevoz blaga po cesti in katerega največja dovoljena skupna masa presega 3,5 tone;
e)
vozilo
kategorije
'
EURO 0
'
,
'
EURO I
'
,
'
EURO II
'
,
'
EURO III
'
,
'
EURO IV
'
,
'
EURO V
'
in
'
EEV
'
' pomeni vozilo, ki upošteva mejne emisijske vrednosti iz Priloge 0;
f)
"tip vozila' pomeni kategorijo, v katero spada vozilo, glede na število osi, dimenzije ali maso vozila ali glede na druge dejavnike klasifikacije, ki odraža povzročeno škodo cestam (npr. sistem klasifikacije glede na povzročanje škode iz Priloge IV) pod pogojem, da uporabljeni sistem klasifikacije temelji na značilnostih vozila, vsebovanih v dokumentaciji o vozilu, ki se uporablja v vseh državah članicah, ali pa so razpoznavne na pogled.
f)
dodata se naslednji točki:
g)
"koncesijska pogodba' pomeni 'koncesijo za javne gradnje' ali 'koncesijo za storitve', kakor sta opredeljeni v členu 1 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev*;
h)
"koncesijska cestnina' pomeni cestnino, ki jo pobira koncesionar v skladu s koncesijsko pogodbo.
____________________
* UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Uredbo Komisije (ES) št. 2083/2005
(UL L
333, 20.12.2005
, str.
28
)."
;
2)
člen
7 se spremeni:
a)
odstavki 1, 2, 3 in 4 se nadomestijo
z:
1.
"1. Države članice lahko ohranijo ali uvedejo cestnine in/ali uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali delih tega omrežja, vendar le pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 do 12. To ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo uporabljajo cestnine in/ali uporabnine na cestah, ki niso vključene v vseevropsko cestno omrežje
, med drugim na vzporednih cestah, na katere je promet lahko preusmerjen z vseevropskega cestnega omrežja in/ali so v neposredni konkurenci z deli tega omrežja
, ali za motorna vozila, ki niso zajeta v opredelitvi 'vozil' na območju vseevropskega cestnega omrežja
, pod pogojem, da pobiranje cestnin in/ali uporabnin na teh cestah ni diskriminatorno v primerjavi z mednarodnim prometom in ne vodi v izkrivljanje konkurence med operatorji.
1a. Če se država članica odloči, da obdrži ali uvede cestnine in/ali uporabnine le na nekaterih delih vseevropskega cestnega omrežja, pogoji, ki bodo veljali za druge odseke (zaradi razlogov, kot so odročnost, malo zastojev ali nizka stopnja onesnaženosti, ali kjer je to potrebno zaradi uvedbe nove cestninske ureditve), ne smejo voditi v diskriminacijo mednarodnega prometa.
2.
(a)
Država članica se lahko odloči, ali bo ohranila ali uvedla cestnine in/ali uporabnine, ki se bodo uporabljale le za vozila, katerih največja dovoljena skupna masa presega 12 ton. Če se država članica odloči, da bo uporabljala cestnine in/ali uporabnine za vozila, ki ne presegajo te mase, se uporabljajo določbe te direktive.
(b)
Cestnine in/ali uporabnine se uporabljajo za vsa vozila od leta 2012 naprej.
(c)
Država članica lahko odstopa od zahteve iz točke (b), če meni, da bi razširitev cestnine na vozila, katerih masa ne dosega 12 ton:
–
imela bistvene nasprotne učinke na prost pretok prometa, okolje, raven hrupa, zastoje ali zdravje; ali
–
predstavljala upravne stroške, ki bi za več kot 30 % presegali ustvarjeni dodatni prihodek.
3
.
Za uporabo istega cestnega odseka za nobeno od kategorij vozil ni dovoljeno hkrati zaračunavati cestnin in uporabnin. Vendar lahko države članice na omrežjih, na katerih se zaračunavajo uporabnine za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov, zaračunavajo tudi cestnine.
4
.
Cestnine in uporabnine ne smejo biti posredno ali neposredno diskriminatorne glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ali glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza.
b)
vstavijo se naslednji odstavki:
4a. Države članice lahko predvidijo znižane ravni cestnin ali uporabnin oziroma lahko predvidijo oprostitve od obveznosti plačevanja cestnin ali uporabnin za tista vozila, ki so izvzeta iz zahteve po vgradnji in uporabi tahografa v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu*, ter v primerih in pod pogoji, navedenimi v členu 6(2)(a) in (b) te direktive.
4b. Ker tarifne strukture, ki vključujejo popuste ali znižanja cestnin za pogoste uporabnike, lahko omogočijo dejanske prihranke pri upravnih stroških za upravljavca infrastrukture, lahko države članice predvidijo take popuste ali znižanja, pod pogojem, da:
—
izpolnijo pogoje, določene v odstavku (10)(a);
—
so v skladu s Pogodbo, zlasti s členi 12, 49, 86 in 87 Pogodbe;
—
ne izkrivljajo konkurence na notranjem trgu;
—
je tarifna struktura linearna, sorazmerna, pod enakimi pogoji dostopna vsem uporabnikom ter nima za posledico prevalitve dodatnih stroškov na ostale uporabnike v obliki višjih cestnin.
Taki popusti ali znižanja
v nobenem primeru
ne presegajo 13 % cestnine, ki jo plačujejo enakovredna vozila, ki niso upravičena do popusta ali znižanja.
4c. Vse sheme popustov ali znižanj se sporočijo Komisiji, ki preveri skladnost s pogoji, določenimi v odstavkih 4a in 4b, ter jih odobri v skladu s postopkom iz člena
9c(2).
_______________________
* UL L 370, 31.12.1985, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 432/2004 (UL L 71, 10.3.2004, str. 3).
c)
odstavek 6 se nadomesti
z:
6.
Ureditve pobiranja cestnin in/ali uporabnin nerednih uporabnikov cestnega omrežja ne postavljajo v neupravičeno neugoden položaj ne finančno in ne kako drugače. Zlasti kadar država članica cestnine in/ali uporabnine pobira izključno z uporabo sistema, ki zahteva uporabo elektronske plačilne naprave, vgrajene v vozilo, mora zagotoviti razpoložljivost ustreznih naprav pod razumnimi upravnimi in ekonomskimi pogoji.
d)
drugi in tretji pododstavek odstavka 7 se črtata;
e)
odstavka 9 in 10 se nadomestita
z:
9.
Cestnine temeljijo na načelu povračila izključno infrastrukturnih stroškov. To pomeni, da so ponderirane povprečne cestnine odvisne od stroškov gradnje ter stroškov obratovanja, vzdrževanja in razvoja zadevnega infrastrukturnega omrežja. Ponderirane povprečne cestnine lahko vključujejo tudi donosnost kapitala ali stopnjo dobička na podlagi po tržnih pogojih.
10. (a)
Brez poseganja v ponderirane povprečne cestnine iz odstavka 9 lahko države članice prilagodijo ravni cestnin, da s tem preprečujejo okoljsko škodo in zastoje, zmanjšujejo infrastrukturno škodo, optimizirajo uporabo zadevne infrastrukture ali izboljšujejo varnost v cestnem prometu, pod pogojem, da je takšna prilagoditev:
-
sorazmerna z zastavljenim ciljem;
-
pregledna in nediskriminatorna zlasti glede na državljanstvo prevoznika, državo ali sedež prevoznika ali registracijo vozila ter glede na izhodiščni ali namembni kraj prevoza;
-
ni namenjena ustvarjanju dodatnega prihodka iz cestnin, pri čemer se vsako nenamerno povečanje prihodka (ki povzroči ponderirane povprečne cestnine, ki niso v skladu z odstavkom 9) uravnovesi s pomočjo sprememb v strukturi prilagajanja, ki se morajo izvesti v roku dveh let po zaključku računovodskega leta, v katerem je bil dodatni prihodek ustvarjen;
-
upošteva zgornje meje prilagodljivosti, ki so določene v točki (b).
b)
ob upoštevanju pogojev iz točke (a) se ravni cestnin lahko prilagodijo glede na:
-
emisijski razred EURO, opredeljen v Prilogi 0,
vključno z ravnijo PM in NOx,
pod pogojem, da nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za enakovredna vozila, ki izpolnjujejo najstrožje emisijske standarde; in/ali
-
obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas, pod pogojem, da:
i)
nobena cestnina za več kot 100 % ne presega cestnine, ki se zaračunava za najcenejše obdobje dneva, vrsto dneva ali letni čas; ali
ii)
je najcenejše obdobje dneva oproščeno plačila in kazen za najdražje obdobje dneva, vrsto dneva ali letni časa ne presega 50 % ravni cestnine, ki bi se sicer uporabila za zadevno vozilo.
Prilagoditev ravni, pri katerih zaračunavajo cestnino v skladu z prvo alineo se od držav članic zahteva najpozneje do leta 2010 ali, v primeru koncesijske pogodbe, v trenutku obnovitve te pogodbe.
Država članica je lahko oproščena te obveznosti, če:
i)
bi to resno ogrozilo skladnost cestninskega sistema na njenem ozemlju;
ii)
za zadevni cestninski sistem tako razlikovanje ne bi bilo tehnično izvedljivo; ali
iii)
bi to povzročilo odvračanje vozil, ki najbolj onesnažujejo, od vseevropskega cestnega omrežja, s posledičnimi učinki na varnost v prometu in na zdravje ljudi.
O vseh takih oprostitvah se uradno obvesti Komisijo.
c)
ob upoštevanju pogojev iz točke (a) se ravni cestnin lahko v izjemnih primerih za posamezne projekte, ki so velikega pomena za Evropo, prilagajajo na drugačen način, da se zagotovi gospodarsko preživetje takšnih projektov, kadar so ti izpostavljeni neposredni konkurenci ostalih vrst prevoza za vozila. Tarifna struktura je linearna, sorazmerna, objavljena in pod enakimi pogoji dostopna vsem uporabnikom ter ne dopušča, da bi se dodatni stroški prevalili na druge uporabnike v obliki višjih cestnin. Komisija pred začetkom izvajanja zadevne tarifne strukture preveri skladnost s pogoji iz te točke.
f)
dodata se naslednja odstavka:
11.
Brez poseganja v člen 9(1)
se v
izjemnih
primerih v
zvezi z infrastrukturo v gorskih regijah in po predhodnem obvestilu Komisije lahko zaračunava pribitek k cestninam, in sicer za posamezne odseke:
a)
kjer prihaja do hudih zastojev, ki vplivajo na prosto gibanje vozil
;
ali
b)
na katerih vozila povzročajo večjo okoljsko škodo,
pod pogojem, da:
-
se prihodek, ustvarjen s pribitkom, naloži v prednostne projekte evropskega pomena iz Priloge III k Odločbi št. 884/2004/ES, ki neposredno prispevajo k zmanjševanju zastojev ali okoljske škode in se nahajajo na istem koridorju kot cestni odsek, za katerega se pribitek zaračunava;
-
pribitek, ki se lahko zaračunava poleg cestnin, ki so prilagojene v skladu z odstavkom 10, ne presega 15 % ponderiranih povprečnih cestnin, izračunanih v skladu z odstavkom 9, razen če se ustvarjeni prihodek naloži v čezmejne odseke prednostnih projektov evropskega pomena, ki vključujejo infrastrukturo v gorskih območjih; v tem primeru pribitek ne sme presegati 25 %;
-
zaračunavanje pribitka nima za posledico nepravičnega obravnavanja komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest;
-
se pred zaračunavanjem pribitka Komisiji predložijo finančni načrti glede infrastrukture, na kateri se bo pribitek zaračunaval, ter analiza stroškov in koristi novih infrastrukturnih projektov;
-
se vnaprej določi in omeji obdobje, v katerem se bo pribitek zaračunaval, pri čemer se obdobje glede pričakovanega prihodka sklada s predloženimi finančnimi načrti ter analizo stroškov in koristi.
Uporaba te določbe za nove čezmejne projekte je odvisna od soglasja zadevnih držav članic.
Ko Komisija od države članice, ki namerava
uporabiti zaračunavanje pribitka
, prejme finančne načrte, te informacije predloži članom odbora iz člena 9c(1). Če Komisija meni, da načrtovani pribitek ni v skladu s pogoji iz tega odstavka, ali če meni, da bi imel načrtovani pribitek pomembne negativne učinke na gospodarski razvoj obrobnih regij, lahko v skladu s postopkom iz člena 9c(2) zavrne
načrte
države članice
za pristojbine
ali zahteva njihove spremembe.
12.
Kadar voznik pri kontroli ne more predložiti dokumentov vozila, ki so potrebni za ugotovitev podatkov iz prve alinee odstavka 10(b) in za ugotovitev tipa vozila, lahko države članice zaračunajo najvišjo cestnino, ki se lahko zaračuna."
;
3)
vstavi
se naslednji člen:
"Člen 7a
1.
Za določanje ravni ponderiranih povprečnih cestnin, ki se bodo zaračunavale na zadevnem infrastrukturnem omrežju ali jasno opredeljenem delu tega omrežja, države članice upoštevajo različne stroške iz člena 7(9). Upoštevajo se stroški, ki se nanašajo na omrežje ali del omrežja, na katerem se cestnine zaračunavajo, ter na vozila, ki se jim cestnine zaračunavajo. Države članice se lahko odločijo, da teh stroškov ne povrnejo s prihodki iz cestnin oziroma jih povrnejo le deloma.
2.
Cestnine se določijo v skladu s členom 7 in odstavkom 1 tega člena.
3.
V primeru novih cestninskih sistemov, razen tistih, ki vključujejo koncesijske cestnine, ki so jih države članice uvedle po …
*
24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
, izračunajo države članice stroške z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III.
V primeru novih koncesijskih cestnin, ki so jih države članice uvedle po …*, je najvišja raven cestnin enaka ali nižja od ravni, dobljene z uporabo metodologije, ki temelji na temeljnih načelih za izračun, določenih v Prilogi III. Enakost se oceni na osnovi razumno dolgega referenčnega obdobja, primernega naravi koncesijske pogodbe.
Za cestninske ureditve, ki so v veljavi dne …
*
24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
ali za katere so bile na podlagi postopka javnih naročil prejete ponudbe ali odgovori na povabila za pogajanja v okviru postopka s pogajanji pred …*, se ne uporabljajo obveznosti iz tega odstavka, vse dokler so te ureditve v veljavi in pod pogojem, da se jih bistveno ne spremeni.
4.
Države članice Komisiji najmanj štiri mesece pred izvajanjem nove cestninske ureditve sporočijo:
a)
za cestninske ureditve, ki ne vključujejo koncesijskih cestnin:
–
vrednosti enot in ostalih parametrov, ki jih uporabljajo za izračun različnih elementov stroškov; in
–
jasne informacije o vozilih, za katere se uporablja njihova cestninska ureditev, in geografski obseg omrežja oziroma dela omrežja, ki se uporablja za vsak posamezen izračun stroškov, ter odstotek stroškov, ki ga želijo povrniti;
b)
za cestninske ureditve, ki vključujejo koncesijske cestnine:
–
koncesijske pogodbe ali bistvene spremembe teh pogodb;
–
osnovno ureditev za pogodbe, na podlagi katere je dajalec koncesije oblikoval obvestilo o koncesiji, kakor je navedeno v Prilogi VII B k Direktivi 2004/18/ES; ta osnovna ureditev vsebuje oceno stroškov iz člena 7(9), ki se predvidevajo po koncesiji, predviden promet po tipih vozil, ravni predvidenih cestnin in geografski obseg omrežja, ki ga pokriva koncesijska pogodba.
5.
Države članice [vsaj štiri mesece pred začetkom njihovega izvajanja] Komisijo obvestijo o izvajanju novih cestninskih ureditvah, ki se uporabljajo na vzporednih cestah, na katere je promet lahko preusmerjen z vseevropskega cestnega omrežja in/ali so v neposredni konkurenci z deli tega omrežja, na katerih se zaračunavajo cestnine. V obvestilo vključijo najmanj naslednje informacije: geografski obseg cestnine, vozila, za katera se uporablja, stopnjo predlagane cestnine in način, na katerega se določi raven cestnine.
6
.
Če se uporabljajo obveznosti iz odstavka 3
,
Komisija v roku štirih mesecev od prejema informacij v skladu z odstavkom 4 poda mnenje, ali so bile te obveznosti izpolnjene.
Komisija lahko poda tudi mnenje o cestninskih ureditvah iz odstavka 5, zlasti kar zadeva njihovo sorazmernost in preglednost ter vprašanje, kakšen bo njihov vpliv na konkurenco na notranjem trgu in na prost pretok blaga.
Mnenja Komisije so dana na voljo odboru iz člena 9c(1).
7
.
Če želi država članica uporabiti določbe iz člena 7(11) glede cestninskih ureditev, ki so dne …
*
24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
v veljavi, zadevna država članica priskrbi informacije, ki izkazujejo, da je ponderirana povprečna cestnina, ki se zaračunava na določeni infrastrukturi, v skladu z členi 2(aa), 7(9) in 7(10)."
;
4)
vstavi se naslednji člen:
"Člen 7b
Ta direktiva ne vpliva na svobodo držav članic, ki uvedejo sistem cestnin in/ali uporabnin za infrastrukturo, da brez poseganja v člena 87 in 88 Pogodbe predvidijo ustrezno povračilo teh dajatev.
5)
člen
8(2)(b) se nadomesti
z:
b)
plačilo enotne uporabnine omogoča dostop do omrežja, kakor ga opredelijo sodelujoče države članice v skladu s členom 7(1);"
;
6)
vstavi
se naslednji člen:
"Člen 8a
Vsaka država članica spremlja sistem cestnin in/ali uporabnin in s tem zagotavlja, da deluje na pregleden in nediskriminatoren način."
;
7)
člen
9 se spremeni:
a)
odstavek
1
se nadomesti z:
1.
"1. Ta direktiva državam članicam ne preprečuje nediskriminatorne uporabe:
a)
posebnih davkov ali dajatev:
–
zaračunanih ob registraciji vozila, ali
–
naloženih vozilom ali tovorom neobičajne teže ali velikosti;
b)
parkirnin in posebnih dajatev za mestni promet.
1a Ta direktiva državam članicam ne preprečuj nediskriminatorne uporabe:
a)
regulatornih dajatev katerih izrecni namen je boj proti časovno in krajevno pogojenim prometnim zastojem;
b)
regulatornih dajatev, katerih cilj je boj proti okoljskim vplivom, vključno s slabo kakovostjo zraka
na kateri koli cesti v mestnih območjih, vključno s cestami vseevropskega omrežja, ki prečkajo mestno območje.
b)
odstavek 2 se nadomesti
z:
2.
Države
članice določijo
, kako se bodo porabili prihodki iz dajatev za uporabo cestne infrastrukture. Da bi omogočili razvoj prometnega omrežja kot celote, je treba prihodke iz dajatev porabiti tako, da bodo koristili prometnemu sektorju ter kar najbolj izboljšali celoten prometni sistem."
;
8)
vstavijo
se naslednji členi:
"Člen 9a
Države članice vzpostavijo ustrezen nadzor in določijo sistem kazni, ki se uporablja za kršitve nacionalnih predpisov, ki se sprejmejo na podlagi te direktive; sprejmejo tudi vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 9b
Komisija pospešuje dialog in izmenjavo tehničnega znanja, povezanega z izvajanjem te direktive in zlasti Priloge III med državami članicami. Komisija v skladu s postopkom iz člena 9c(3) posodablja in pojasnjuje Priloge 0, III in IV glede na tehnični razvoj ter Prilogi I in II glede na inflacijo.
Člen 9c
1.
Komisiji pomaga odbor.
2.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7
Sklepa 1999/468/ES
, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
3.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7
Sklepa 1999/468/ES
, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES znaša tri mesece.
4.
Odbor sprejme svoj poslovnik."
;
9)
člen
11 se nadomesti
z:
"Člen 11
Komisija najpozneje
do
…
*
Pet let od dneva začetka veljavnosti te direktive.
Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in učinkih te direktive, pri čemer upošteva tehnološki razvoj in trend gostote prometa
, vključno z uporabo vozil z najmanj 3,5 in največ 12 tonami,
ter oceni njen vpliv na notranji trg, vključno na otoke, neobalne in obrobne regije Skupnosti, obseg naložb v sektorju in njihov prispevek k doseganju ciljev trajnostne prometne
politike.
Države
članice najpozneje
do
…
**
54 mesecev od dneva začetka veljavnosti te direktive.
* Komisiji
posredujejo
potrebne informacije
za poročilo
.
Komisija najpozneje do ...
***
Dve leti od dneva začetka veljavnosti te direktive.
**
, po preučitvi vseh možnosti, vključno s stroški, povezanimi z okoljem, hrupom, zastoji in zdravjem, predloži splošno uporaben, pregleden in razumljiv model za ocenjevanje vseh zunanjih stroškov za vse vrste prevoza, ki bo temelj za bodoče računanje infrastrukturnih dajatev. Ta model bosta spremljali analiza učinkov internacije zunanjih stroškov za vse vrste prevoza in strategija za postopno uveljavitev tega modela za vse vrste prevoza.
Poročilo in model po potrebi spremljajo predlogi Evropskega parlamenta in Sveta za nadaljnji pregled te direktive.
10)
tabela
v Prilogi II, ki vsebuje zneske letnih uporabnin, se nadomesti
z:
največ tri osi
najmanj štiri osi
EURO
0
1 332
2 233
EURO
I
1 158
1 933
EURO
II
1 008
1 681
EURO
III
876
1 461
EURO
IV in manj onesnaževalni
797
1 329
11)
zadnji
stavek Priloge II se nadomesti
z:
Dnevna uporabnina je enaka za vse kategorije vozil in znaša 11 EUR.
;
12)
vstavi
se Priloga 0, katere besedilo se nahaja v Prilogi I k tej direktivi
;
13)
vstavi
se Priloga III, katere besedilo se nahaja v Prilogi II k tej direktivi
;
14)
vstavi
se Priloga IV, katere besedilo se nahaja v Prilogi III k tej direktivi.
Člen 2
1.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do …
*
24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
. O tem takoj obvestijo Komisijo.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2.
Države članice sporočijo Komisiji besedila določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s korelacijsko tabelo med določbami te direktive in določbami predpisov, sprejetih v nacionalni zakonodaji.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V ,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
"PRILOGA 0
MEJNE EMISIJSKE VREDNOSTI
1.
Vozilo
'EURO
0
'
Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh
Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh
Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh
12,3
2,6
15,8
2.
Vozila
'
EURO I
'
/
'
EURO II
'
Masa ogljikovega monoksida (CO) g/kWh
Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh
Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh
Masa delcev (
PT
) g/kWh
Vozilo
'
EURO I
'
4,9
1,23
9,0
0,4 (1)
Vozilo
'
EURO II
'
4,0
1,1
7,0
0,15
(1) Za mejno vrednost za emisije delcev pri motorjih z nazivno močjo 85 kW ali manj se uporablja koeficient 1,7.
3.
Vozila
'
EURO III
'
/
'
EURO IV
'
/
'
EURO V
'
/
'
EEV
'
Specifične mase ogljikovega monoksida, skupnih ogljikovodikov, dušikovih oksidov in delcev, določene na podlagi preskusa ESC, ter motnost dima, določena na podlagi preskusa ELR, ne smejo presegati naslednjih vrednosti(1):
Masa ogljikovih monoksidov (CO) g/kWh
Masa ogljikovodikov (HC) g/kWh
Masa dušikovih oksidov (NOx) g/kWh
Masa delcev (
PT
) g/kWh
Dim
m-1
Vozilo
'
EURO III
'
2,1
0,66
5,0
0,10 (2)
0,8
Vozilo
'
EURO IV
'
1,5
0,46
3,5
0,02
0,5
Vozilo
'
EURO V
'
1,5
0,46
2,0
0,02
0,5
Vozilo
'
EEV
'
1,5
0,25
2,0
0,02
0,15
(1) Preskusni cikel zajema zaporedje preskusnih točk, od katerih ima vsaka točno določeno vrtilno frekvenco in navor, in ki jim mora motor slediti v stacionarnem stanju (preskus ESC) ali v prehodnih pogojih delovanja (preskusa ETC in ELR).
(2) 0,13 pri motorjih z gibno prostornino, manjšo od 0,7 dm3 na valj, in nazivno vrtilno frekvenco, večjo od 3 000 min-1.
4.
Lahko se upoštevajo prihodnji emisijski razredi vozil, kakor so opredeljeni v Direktivi 88/77/EGS in njihove nadaljnje spremembe.
"
PRILOGA II
"PRILOGA III
TEMELJNA NAČELA ZA RAZDELITEV STROŠKOV IN IZRAČUN CESTNIN
Ta priloga določa temeljna načela za izračun ponderiranih povprečnih cestnin v skladu z členom 7(9). Obveznost odvisnosti cestnin od stroškov ne posega v svobodno izbiro držav članic, da jim v skladu s členom 7a(1) vseh stroškov ni treba povrniti s prihodki iz cestnin, ali v svobodno odločitev, da lahko v skladu s členom 7(10) zneske določenih cestnin prilagodijo tako, da odstopajo od povprečnih cestnin Te določbe, skupaj z možnostjo prilagajanja, ki omogoča povrnitev stroškov v daljšem časovnem obdobju (glej tretjo alineo točke 2.1), dopuščajo precejšnjo svobodo pri določanju cestnin na ravneh, ki so sprejemljive za uporabnike in prilagojene posebnim ciljem prometne politike države članice.
.
Uporaba teh načel je v celoti skladna z drugimi obstoječimi obveznostmi po pravu Skupnosti, zlasti z zahtevo po sklenitvi koncesijskih pogodb v skladu
z Direktivo 2004/18/ES
, in z drugimi instrumenti Skupnosti na področju javnih naročil.
Kadar se država članica pogaja z eno ali več tretjimi strankami z namenom sklenitve koncesijske pogodbe v zvezi z gradnjo ali obratovanjem dela njene infrastrukture oziroma če s tem namenom pristane na podobno zavezo na podlagi nacionalne zakonodaje ali sporazuma, ki ga je sklenila vlada države članice, se skladnost s temeljnimi načeli ocenjuje na podlagi izida teh pogajanj.
1.
Opredelitev omrežja in vozil
–
Kadar se za celotno cestno omrežje TEN ne uporablja enoten cestninski režim, država članica natančno navede del oziroma dele omrežja, za katere velja cestninski režim, kakor tudi sistem, ki ga uporablja za klasifikacijo vozil za namene razlikovanja višin cestnin. Države članice prav tako navedejo, ali
njihov cestninski režim zajema
tudi vozila, katerih skupna masa ne presega praga 12 ton.
–
Kadar se država članica odloči, da bo za različne dele svojega omrežja sprejela različne politike glede povračila stroškov (kar dopušča člen 7a(1)), se vsak jasno opredeljen del omrežja izvede ločen izračun stroškov. Država članica lahko svoje omrežje razdeli na več jasno opredeljenih delov ter tako za vsak del posebej predvidi ločene koncesijske ali podobne ureditve.
2.
Infrastrukturni stroški
2.1
Stroški naložb
–
Stroški naložb vključujejo stroške gradnje (vključno s stroški financiranja) in stroške razvoja infrastrukture ter po potrebi donosnost kapitalskih naložb ali stopnjo dobička. Vključeni so tudi stroški pridobitve zemljišč, načrtovanja, konstruiranja, nadzora nad gradbenimi pogodbami in vodenjem projektov, arheoloških raziskav in raziskav tal kot tudi drugi ustrezni dodatni stroški.
–
Povračilo stroškov gradnje temelji na pričakovani življenjski dobi infrastrukture ali na drugi dobi amortizacije (ne krajši od 20 let), ki se zdi primerna zaradi financiranja po koncesijski pogodbi ali kakšnega drugega načina financiranja. Trajanje dobe amortizacije je lahko ključnega pomena pri pogajanjih glede sklenitve koncesijskih pogodb, zlasti če želi zadevna država članica kot del pogodbe določiti zgornjo mejo ponderirane povprečne cestnine, ki se bo uporabljala.
–
Brez poseganja v izračun stroškov naložb se povračilo stroškov lahko:
–
enakomerno porazdeli skozi dobo amortizacije ali ponderira v začetnem, srednjem ali končnem obdobju, pod pogojem, da se tako ponderiranje izvaja na pregleden način;
–
predvideva indeksacijo cestnin skozi dobo amortizacije.
–
Vsi stroški, nastale v preteklih obdobjih, temeljijo na dejansko plačanih zneskih. Stroški, ki bodo nastali v prihodnosti, se izračunajo na podlagi razumnih napovedi teh stroškov.
–
Javne naložbe se lahko štejejo za posojila. Obrestna mera za stroške, nastale v preteklih obdobjih, je obrestna meram, ki se je v posameznem obdobju uporabljala za javna posojila.
–
Porazdelitev stroškov na težka tovorna vozila se izvede na objektivni in pregledni podlagi, ob upoštevanju deleža prometa težkih tovornih vozil, ki poteka prek omrežja, ter s tem povezanih stroškov. Prevoženi kilometri, ki jih opravijo težka tovorna vozila, se lahko v ta namen prilagodijo s pomočjo uporabe objektivno utemeljenih 'ekvivalenčnih faktorjev', kot so tisti, določeni v točki 4 Države članice lahko pri uporabi ekvivalenčnih faktorjev upoštevajo gradnjo cest, ki poteka v več fazah ali temelji na usmeritvi k dolgemu življenjskemu ciklu.
.
–
Rezervacije za pričakovan donos iz kapitala ali stopnje dobička so razumne in odražajo razmere na trgu, lahko pa se prilagodijo, da se podelijo spodbude za večjo uspešnost sopogodbenici pri izpolnjevanju upoštevanju zahtev za kakovost storitev. Donos iz kapitala se lahko oceni z uporabo ekonomskih kazalcev, kot sta interna stopnja donosnosti naložbe (IRR – internal rate of return on investment) ali tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC – weighted average cost of capital).
2.2
Letni stroški vzdrževanja in stroški popravil
–
Ti stroški vključujejo tako letne stroške vzdrževanja omrežja kot redne stroške v zvezi s popravili, utrjevanjem in preplastitvijo, da se zagotovi trajno ohranjanje obratovalne funkcionalnosti omrežja.
–
Takšni stroški se porazdelijo med težka tovorna vozila in ostali promet na podlagi dejanskih in predvidenih deležev prevoženih kilometrov ter se lahko prilagajajo glede na objektivno utemeljene ekvivalenčne faktorje, kot so tisti, določeni v točki 4.
3.
Stroški obratovanja, upravljanja in pobiranja cestnin
Ti stroški vključuje vse stroške, ki jih je imel upravljavec infrastrukture in niso zajeti v oddelku 2 ter se nanašajo na izvedbo, obratovanje in upravljanje infrastrukture in cestninskega sistema. Sem sodijo zlasti:
–
stroški izgradnje, namestitve in vzdrževanja cestninskih hišic in drugih plačilnih sistemov;
–
vsakodnevni stroški obratovanja, upravljanja in izvajanja sistema pobiranja cestnin;
–
upravne takse in pristojbine, povezane s koncesijskimi pogodbami;
–
stroški upravljanja, upravni in storitveni stroški, povezani z obratovanjem infrastrukture.
Stroški lahko vključujejo donosnost kapitala ali stopnjo dobička, ki odražata stopnjo prenesenega tveganja.
Takšni stroški se na pravični in pregledni podlagi porazdelijo med vse razrede vozil, za katere velja cestninski sistem.
4.
Delež tovornega
prometa, ekvivalenčni
faktorji in mehanizem popravkov
–
Izračun cestnin temelji na dejanskih in predvidenih deležih prevoženih kilometrov težkih tovornih vozil, ki se lahko po potrebi prilagodijo z uporabo ekvivalenčnih faktorjev zaradi upoštevanja povečanih stroškov gradnje in popravil infrastrukture, ki jo
uporabljajo tovorna
vozila.
–
Naslednja tabela prikazuje sklop okvirnih ekvivalenčnih faktorjev. Če država članica uporablja drugačne ekvivalenčne faktorje, kot so prikazani v tabeli, ti temeljijo na objektivno utemeljenih merilih in so dostopni javnosti.
Razred vozil Za določitev razredov vozil glej Prilogo IV.
Ekvivalenčni faktorji
Popravilo infrastrukture Razredi vozil ustrezajo osnim obremenitvam v vrednostih 5,5; 6,5; 7,5 oziroma 8,5 ton."
Naložbe
Letno vzdrževanje
Med 3,5 t in 7,5 t, Razred 0
1
1
1
> 7,5 t, Razred I
1,96
1
1
> 7,5 t, Razred II
3,47
1
1
> 7,5 t, Razred III
5,72
1
1
–
Cestninski režimi, ki temeljijo na predvidenih obsegih prometa, predvidevajo mehanizem popravkov, v skladu s katerim se cestnine redno prilagajajo, s čimer se popravljajo vsa previsoka ali prenizka povračila stroškov, ki nastanejo zaradi napačnih predvidevanj.
PRILOGA III
"PRILOGA IV
Okvirna določitev razredov vozil
Razredi vozil so opredeljeni v spodnji tabeli.
Vozila so razporejena v podkategorije 0, I, II in III glede na škodo, ki jo povzročajo cestišču, in sicer v naraščajočem zaporedju (Razred III je torej kategorija, ki povzroča največ škode cestni infrastrukturi). Škoda narašča eksponentno z večanjem osne obremenitve.
Vsa motorna vozila in kombinacije vozil z največjo dovoljeno skupno maso naloženega vozila, ki ne presega 7,5 ton, spadajo v škodni razred 0.
Motorna vozila
Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem Vzmetenje, priznano kot enakovredno v skladu z opredelitvijo iz Priloge II k Direktivi Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 67, 9.3.2002, str. 47).
Drugi sistemi vzmetenja vozne osi
Škodni razred
Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila (v tonah)
Število osi in največja dovoljena skupna masa vozila (v tonah)
Ne manj kot
Manj kot
Ne manj kot
Manj kot
Dve osi
7,5
12
13
14
15
12
13
14
15
18
7,5
12
13
14
15
12
13
14
15
18
I
Tri osi
15
17
19
21
23
25
17
19
21
23
25
26
15
17
19
21
17
19
21
23
23
25
25
26
II
Štiri osi
23
25
27
25
27
29
23
25
25
27
I
27
29
31
29
31
32
II
29
31
31
32
Kombinacije vozil (povezana vozila in cestni vlaki)
Pogonske osi z zračnim vzmetenjem ali priznanim enakovrednim vzmetenjem
Drugi sistemi vzmetenja vozne osi
Škodni razred
Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah)
Število osi in največja dovoljena masa naloženega vozila (v tonah)
Ne manj kot
Manj kot
Ne manj kot
Manj kot
2 + 1 osi
7,5
12
14
16
18
20
22
23
25
12
14
16
18
20
22
23
25
28
7,5
12
14
16
18
20
22
23
25
12
14
16
18
20
22
23
25
28
I
2 + 2 osi
23
25
26
28
25
26
28
29
23
25
26
28
25
26
28
29
29
31
29
31
II
31
33
31
33
33
36
36
38
33
36
III
2 + 3 osi
II
36
38
38
40
36
38
38
40
III
3 + 2 osi
II
36
38
38
40
36
38
38
40
40
44
III
40
44
3 + 3 osi
36
38
38
40
36
38
I
38
40
II
40
44
40
44
"
