Resolucija Evropskega parlamenta o Iranu
Zunanji odnosi
2008-01-31 - 13:18
Solana je poslancem zagotovil, da Unija želi konstruktivne odnose z Iranom
Evropski poslanci so po sredini razpravi s Javerjem Solano in Benito Ferrero-Waldner o razmerah v Iranu v četrtek sprejeli resolucijo o odnosih EU s to državo. Med drugim ugotavljajo, da sta EU in mednarodno skupnost resno zaskrbljena zaradi nevarnosti širjenja morebitnega jedrskega orožja iz iranskega jedrskega programa, zato obžalujejo, da Iran še vedno ni izpolnil svojih mednarodnih obveznosti in ustavil svojih dejavnosti, povezanih z bogatenjem in predelavo.
Parlament pozdravlja dogovor o novem osnutku resolucije o Iranu, ki predvideva nadaljnje ukrepe pa tudi dejstvo, da mednarodna skupnost ohranja skupen pristop k temu vprašanju. O osnutku resolucije so se na srečanju v Berlinu 22. januarja dogovorili ministri za zunanje zadeve stalnih držav članic varnostnega sveta Združenih narodov in Nemčije ter visoki predstavnik EU za skupno zunanjo in varnostno politiko.
Poslanci ameriško administracijo in vse druge vpletene akterje pozivajo, naj se odpovedo govorjenju o možnostih vojaškega posredovanja in politiki spremembe režima v Iranu. Stališče Parlamenta namreč je, da je rešitev sedanjega jedrskega zaostrovanja mogoča s pogajanji, zato ne bi bilo treba razmišljati o morebitnem vojaškem posredovanju. Parlamentarci zato pozivajo ZDA, naj po uspešnih diplomatskih pogajanjih s Severno Korejo neposredno sodelujejo z EU pri pogajanjih z Iranom.
Človekove pravice
Parlament izraža svojo globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Iranu v zadnjih letih. Poslanci pozivajo iranske oblasti, naj spoštujejo svoje obveznosti v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in instrumenti, ki jih je država ratificirala.
Parlamentarci ostro obsojajo smrtne kazni in usmrtitve v Iranu, zlasti tiste, izrečene in izvršene nad mladoletnimi prestopniki ter mladoletniki. Poslanci so tudi globoko zaskrbljeni zaradi dramatičnega porasta represije, ki se izvaja nad gibanji civilne družbe v Iranu v zadnjem letu in pozivajo oblasti, da odpravijo ostro represijo, ki se izvaja nad zagovorniki pravic žensk, aktivisti kampanje "milijona podpisov", študentskimi gibanji, zagovorniki pravic manjšin, intelektualci, učitelji, novinarji, avtorji spletnih dnevnikov in sindikalisti.
Še posebej ostro pa Parlament protestira zaradi usmrtitve Zamala Bavija, ki so ga oblasti usmrtile prav nekaj ur pred glasovanjem o resoluciji v Evropskem parlamentu.
Odnosi med EU in Iranom
Parlament poudarja, da je morebitna sklenitev sporazuma o sodelovanju in trgovini med Iranom in EU v prihodnosti odvisna od občutnega izboljšanja stanja na področju človekovih pravic v Iranu, pa tudi od popolnega sodelovanja te države z Mednarodno agencijo za jedrsko energijo ter od objektivnih zagotovil glede miroljubne narave njenega jedrskega programa.
Poslanci pozivajo Komisijo, naj predloži sporočilo o stanju in možnostih na področju odnosov med EU in Iranom, ter poziva obe strani, naj ponovno začneta dialog o človekovih pravicah, vzporedno s pogajanji za sporazum o sodelovanju in trgovini, ki bi bil lahko sklenjen, če Iran doseže potreben napredek na področju človekovih pravic in pri jedrskem vprašanju.
Razprava v sredo, 30. januarja
Poslancem sta stališče EU do Irana predstavila visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko Javier Solana ter komisarka za zunanje odnose Benita Ferrero-Waldner.
Javier Solana je uvodoma poudaril, da je Iran ključna država na Bližnjem vzhodu, z živahno delujočo mlado družbo in Evropska unija si želi boljšega sodelovanja z Iranom. V državi so elementi demokracije, ki jih drugje v regiji ni, vendar pa je bilo obenem pred zadnjimi parlamentarnimi volitvami diskvalificiranih kar 30 odstotkov kandidatov. Iran že od leta 2004 ne sodeluje v dialogu z EU o človekovih pravicah in je tudi na dnu svetovne lestvice svobode tiska, vendar bi po besedah visokega predstavnika "z več svobode, odgovornosti uradnikov in pravičnejšim sodstvom lahko postal ena najbolj ustvarjalnih in dinamičnih družb na Bližnjem vzhodu". "Res bi bilo dobro, če bi lahko bolje sodelovali z Iranom, toda trenutno je to težko, saj ga ne moremo jemati za konstruktivnega partnerja. Na skoraj vseh področjih imamo pred očmi različne, včasih celo nasprotujoče si cilje. Želimo rešitev palestinskega vprašanja z ustanovitvijo dveh držav in uspeh konference v Annapolisu. Iran pa je edina država na Bližnjem vzhodu, ki nasprotuje tovrstni rešitvi, je glavni dobavitelj orožja Hamasu, izjave predsednika Ahmadinedžada o Izraelu in njegovo zanikanje holokavsta pa so za nas nesprejemljivi. Iran je tudi faktor nestabilnosti v Libanonu, kjer oborožuje Hezbolah, sodeloval pa je tudi z nasilnimi skupinami v Iraku," je bil kritičen Solana in dodal, da je treba kljub temu z Iranom bolj sodelovati in ga bolj razumeti. Najpomembnejše pa je vprašanje iranskega jedrskega programa: "Če bi razvil jedrsko orožje, bi to povzročilo radikalno nestabilnost in nevarnost na Bližnjem vzhodu in škodovalo sistemu neširjenja jedrskega orožja. Že sam sum, da Iran razvija orožje, lahko destabilizira Bližnji vzhod. Naš cilj je odpraviti te sume, kar lahko dosežemo le prek pogajanj." Solana je poudaril, da mora Iran ratificirati dodatni protokol k sporazumu o neširjenju jedrskega orožja, katerega podpisnik je, vendar pa EU še nima dovolj zaupanja glede prihodnjih namer Teherana. Glede civilnega programa, ki ga lahko razvije le v sodelovanju s katero od šestih držav (ali z Japonsko) s katerimi se trenutno pogaja, nobena od teh nima zadržkov in je pripravljena pomagati - vendar le, če bodo zares prepričane, da bo program izključno v miroljubne namene. "Doslej smo bili neuspešni in žal je nemogoče karkoli storiti, dokler Iran zavrača resolucije Mednarodne agencije za jedrsko energijo (IAEA) in Varnostnega sveta ZN. Cilj resolucij ni kaznovati Iran, ampak pripeljati ga za pogajalsko mizo. Čimprej, tem bolje. EU in stalne članice Varnostnega sveta so glede tega enotne," je dodal visoki predstavnik in zaključil s predlogom, da bi morali v mednarodni skupnosti, kjer vedno več držav želi imeti jedrsko energijo, najti načine, da bi lahko to storile brez razvoja lastnih zmogljivosti za bogatenje urana: "Sam podpiram zamisel o oblikovanju mednarodnih zagotovil za dobavo goriva, morda neke vrste gorivne banke. O zamisli je bilo že nekaj govora in mislim, da je čas, da besede spremenimo v dejanja." Komisarka za zunanje odnose Benita Ferrero-Waldner je prav tako izpostavila enotnost mednarodne skupnosti glede prizadevanj IAEA, ZN in Javierja Solane pri vprašanju iranskega jedrskega programa : "Iranu nihče ne odreka pravice do miroljubne uporabe jedrske energije, vendar je treba vnovič vzpostaviti zaupanje in pokazati politično voljo za iskanje rešitve. Medtem ko si Unija prizadeva po svojih najboljših močeh, pa na iranski strani še ne vidim politične volje in dokler je ne bo, ne vidim možnosti za začetek pogovorov o trgovinskem in kooperacijskem sporazumu ter o energetiki." Komisarka je pohvalila prizadevanja Parlamenta, še posebej nedavni obisk delegacije v Teheranu, ki se je sestala tudi s predstavniki civilne družbe. "Srečanja z aktivistkami za pravice žensk, družinami zaprtih študentov, sindikalisti in manjšinskimi skupinami so pomemben dokaz pomena, ki ga Evropska unija daje razvoju svobodnega in pluralnega Irana v skladu z mednarodnimi konvencijami, h katerim je ta država pristopila," je dejala Ferrero-Waldner in poudarila, da so medčloveški stki odličen način za preseganje predsodkov in stereotipov ter večje razumevanje, zato so kulturni, akademski in umetniški stiki zelo pomembni. Ena od oblik je tudi uspešen začetek programa Erasmus Mundus z Irakom, Iranom in Jemnom. V tem študijskem letu v njemu sodeluje že 50 iranskih študentov in profesorjev. Benita Ferrero-Waldner je tudi pozdravila odločitev Parlamenta, da odobri 3 milijone evrov sredstev za začetek delovanja informativnega televizijskega programa v farsiju, ki bo predstavljal evropsko produkcijo in novice, namenjene iranskim gledalcem. Na koncu pa je komisarka opozorila ne problematiko nezadostne demokracije in varovanja človekovih pravic. Iranski pogajalec Said Džalili je med obiskom Parlamenta namreč govoril o spoštovanju človekovega dostojanstva, sama pa ga je opozorila na slabšanje razmer v Iranu, kjer je bilo lani izvedenih 297 usmrtitev, kar je strmo povečanje v primerjavi z letom 2006, ko jih je bilo 177. Izrazila je tudi upanje, da bosta EU in Iran lahko vnovič vzpostavila dialog o človekovih pravicah, saj "se brez sistematičnega izboljšanja stanja na področju varstva človekovih pravic v Iranu naši odnosi s to državo ne morejo ustrezno razvijati".
Predstavniki političnih skupin
Michael GAHLER (EPP-ED, DE): "Odbor za zunanje zadeve ni dobil jasnih odgovorov o namenih Irana. Džalilijevi odgovori so bili površni, niso odpravili nezaupanja, mnoga vprašanja so ostala neodgovorjena. Pozdravljamo namero s srečanja v Berlinu za pripravo nove resolucije Varnostnega sveta, kjer je bilo doseženo soglasje tudi z Rusijo in Kitajsko. Truditi se moramo za dialog, kjer je možen, a hkrati tudi jasno povedati, da se zavzemamo za človekove pravice in za sodelovanje, ko bo vzpostavljeno zaupanje."
Hannes SWOBODA (PES, AT): "Tri stvari so pomembne - človekove pravice, jedrsko oboroževanje in demokratične volitve. Glede človekovih pravic je posebej zaskrbljujoča smrtna kazen. Glede jedrskega oboroževanja - ne želimo ga ne v Iranu ne v regiji. Škandal je bil, kar so dopustile tudi ZDA, da so razvili jedrsko bombo v Pakistanu in da je razvijanje te tehnologije potekalo v sodelovanju z Iranom ter v imenu boja proti Rusiji. Potrebujemo tudi podporo ZDA, stabilizacijo države in pravno varnost tako v državi kot v regiji. Glede volitev in demokratizacije - volitve bodo imele smisel le, če bodo svobodne, če iranski predsednik meni, da ima široko podporo ljudstva, apeliram nanj, naj omogoči volitve, ki bodo izraz demokratizacije."
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE): "Paradoks je, ko vidimo, da g. Solana pravi, da govorimo o bogati zgodovini, kulturi in dinamični družbi v tej državi, raven človekovih pravic pa je na zelo nizki stopnji, govorimo o grozljivih stvareh. Menim, da v Iranu ne izpolnjujejo svoje obveznosti, ko vidimo, kako obravnavajo svoje ljudstvo. Mislim, da je rešitev v tem, da nadaljujemo z dialogom, tako na ravni civilne družbe kot sicer. Tudi s politiki, čeprav je to težko. Zavzeti moramo ustrezen pristop, ki ne bo razdvajal političnih skupin, vsaj kar se tiče jedrskega programa."
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Najbolj pomembno je, da zagotovimo, da ta država ne bo dobila jedrskega orožja. Dobivamo drugačne signale, tudi ameriško poročilo je tako, da ne vemo, ali Iran želi jedrsko orožje ali ne, toda če verjamemo, da so razvijali tehnologijo le za miroljubne namene, smo naivni. Nadaljevati moramo pritisk in ne smemo izključiti niti možnosti vojaškega posega."
Angelika BEER (Zeleni/ALE, DE): "Iran je zašel v slepo ulico in gre z glavo skozi zid. Ni več zmožen dati ponudb, po drugi strani pa se sprašujem, ali smo Evropejci izkoristili ves manevrski prostor. Sankcije krepijo Ahmadinedžada. Poudarjam: ne le, da ne želim jedrskega oboroževanja, ne želim niti jedrske energije. Toda če je politika Sarkozyja, da sklepa sporazume o jedrski energiji brez kakršnih koli varoval, bo tudi zunanja politika zašla v nepravo smer."
Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE): "V Iranu obstaja civilna družba, ki je kljub represijam zelo aktivna. Doseči pa moramo moratorij na jedrsko vprašanje, saj so sankcije neproduktivne tudi za demokratično opozicijo. Vedno obstaja grožnja z vojno s strani ZDA, mi pa nočemo vojne, nočemo eskalacije odnosov z Iranom - hočemo pogajanja."
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL): "Dobra novica je, da se je iranska opozicija distancirala od zanikanja holokavsta. Slaba pa je ta, da je iranski zunanji minister je zagrozil z resnimi posledicami, če bo sprejeta resolucija Varnostnega sveta o novih sankcijah."
Philip CLAEYS (samostojni poslanci, BE): "Iranska vlada je še vedno grožnja stabilnosti Bližnjega vzhoda. Iran podpira teroristične skupine v Palestini, Iraku itd. Strategija EU mora biti izolacija Irana v regiji. Rusijo moramo pozvati, naj se odpove jedrskim načrtom z Iranom, saj je to grožnja za svetovni mir."
20080129IPR19894 Zvočni posnetek v angleščini, 11:45 Zvočni posnetek v angleščini, 08:41 Zvočni posnetek v angleščini, 16:05
SL
1
PHOTO
20080130PHT20197.jpg
SL
2
MULTIMEDIA
20080130MLT20169.asf
SL
3
MULTIMEDIA
20080130MLT20175.asf
SL
4
MULTIMEDIA
20080130MLT20179.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
