Evropski demografski deficit: Otroci zaželeni!
Socialna politika
2008-02-06 - 18:31
Med tem ko se Evropska unija širi in splošna blaginja njenih državljanov neprestano raste, Staro celino pestijo druge skrbi: njena družba se stara. Otrok je vedno manj, kar ogroža trg dela ter zdravstvene in pokojninske sisteme držav članic. Demografi svarijo, da Evropejci izumiramo. Vendar pa študije pričajo o tem, da so Evropejci pripravljeni imeli več potomcev, če bi le bila zagotovljena tudi njihova prihodnost.
Številna poročila evropskih poslancev z različnih vidikov preučujejo možne izhode iz demografske krize, med drugim s področja družinske politike, politike zaposlovanja, prenove pokojninskega in zdravstvenega sistema ter priseljevanja. Več o tem preberite v nadaljevanju.
20080204FCS20431
Evropejci izginjamo?
Mladi in stari z roko v roki. Močna Evropa, otok miru in blaginje, ki s širitvami in gospodarsko rastjo krepi svoj položaj na turbulentnem svetovnem prizorišču, je že zdavnaj zaključila razprave o demokratičnem deficitu. Danes se sooča z novim deficitom - demografskim. Bo evropska populacija počasi izginila? Britanski zgodovinar Arnold J. Toynbee verjame, da "civilizacije umirajo zaradi samomora, ne umora". Za Evropski parlament je upadanje evropskega prebivalstva eno od ključnih vprašanj prihodnjih let.
Pred stoletjem je v Evropi živelo 15 odstotkov svetovnega prebivalstva. Leta 2050 naj bi se ta delež znašal le 5 odstotkov. Medtem ko evropsko prebivalstvo upada, države v razvoju doživljajo demografski razcvet in k rasti svetovnega prebivalstva prispevajo 95-odstotno. Leta 1950 je na svetu živelo 2,5 milijarde ljudi, danes nas je 6,6 milijard in leta 2050 po pričakovanjih 9,1 milijarde.
Bye, bye baby boom
Evropa, ki je po drugi svetovni vojni doživela t.i. baby boom, se danes sooča s padanjem rodnosti. Stopnja natalitete tako trenutno znaša 1,52 otroka na žensko, kar je močno pod pragom, potrebnim za ohranitev prebivalstva, t.j. 2,1 otroka na žensko.
Povojna generacija je zrela za upokojitev in potrebuje finančno podporo delovno aktivnega prebivalstva. Tega pa je zaradi nizke rodnosti vedno manj.
Danes za enega upokojenega človeka, starega nad 65 let, delajo povprečno štirje zaposleni,. Leta 2050 naj bi za enega upokojenca prispevke plačevala le dva zaposlena.
Evropa 2050: Klub upokojencev
Povprečna starost Evropejcev trenutno znaša 39 let. Do leta 2050 naj bi se povečala na 49 let. Takrat naj bi bil vsak deseti Evropejec starejši kot 80 let, kar ustreza 11,4 odstotka prebivalstva v letu 2050.
Pričakovana življenjska doba naj bi se do leta 2050 pri moških podaljšala za šest let in pri ženskah za pet let, kar je posledica znatnega gospodarskega, družbenega in zdravstvenega napredka v Evropi.
Staranje prebivalstva pa pomeni tudi višje stroške zdravljenja, nadalje vpliva na financiranje socialnega varstva in ogroža ravnovesje pokojninskih sistemov.
Spremembe v demografski strukturi Evrope negativno vplivajo tudi na gospodarsko dinamiko, ustvarjalnost in inovacije, kar bi utegnilo privesti do padca rasti evropskega bruto domačega proizvoda na vsega 1,2 odstotka med letoma 2031 in 2050.
Izguba konkurenčnosti in padec rasti bosta še bolj očitna v razmerju do drugih svetovnih regij, ki bodo doživele precejšnjo rast prebivalstva.
Rešitve na obzorju?
Prizadevanja za višjo produktivnost, daljšo delovno dobo in poznejši odhod v pokoj bi morda lahko preprečila zlom pokojninskih sistemov. Vendar ali bodo Evropejci, na stara leta željni lagodnega življenja, volili vlade, ki si bodo za to prizadevale?
Okrepitev družinske politike in nova politika rodnosti bi seveda lahko privedla do večje rodnosti Evropejk. Vendar ali ni to v nasprotju s politiko enakosti med spoloma, ki si prizadeva tudi za enakovredno zaposlovanje žensk? Ali ne bi več otrok v družini za ambiciozne ženske pomenilo, da bi se morale vrniti za štedilnik?
Ena izmed rešitev bi bila, da bi Evropa bolj na široko odprla vrata novim priseljencem. Vendar se tudi ti starajo in tudi njim pripadajo pravice v okviru sistemov socialne varnosti.
Odziv Parlamenta
Demografsko vprašanje ima meddisciplinarne razsežnosti. O njem razpravljajo različni odbori Evropskega parlamenta, v pripravi pa so tudi – nekatera med njimi so bila že bila sprejeta – številna poročila, ki načenjajo različne teme, povezane z demografskimi trendi, kot je denimo vprašanje starajoče se evropske družbe, vseživljenskega učenja, migracije, delovnega prava in podobno.
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve trenutno pripravlja poročilo francoske poročevalke Françoise Castex (PES) o demografski prihodnosti Evrope, ki je odgovor na poročilo Evropske komisije z naslovom "Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost".
6. novembra je Odbor za državljanske svoboščine predstavil tudi osnutek poročila o izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Pripravila ga je britanska poročevalka Neena Gill (PSE), odbor pa bo o njem glasoval 19. decembra.
Februarja lani je Odboru za zaposlovanje o demografskih izzivih in solidarnosti med generacijami poročal britanski poročevalec Philip Bushill-Matthews (EPP-ED). Odbor za državljanske svoboščine pa je septembra letos prejel poročilo o načrtu politike zakonitega priseljevanja, ki vsebuje predlog sistema, ki visoko izobraženim priseljencem dovoljuje bivanje v Evropski uniji in ki za priseljence iz tretjih držav uvaja t.i. modro karto. Evropska modra karta? Osnutek poročila o demografski prihodnosti Evrope Sporočilo Komisije (v angleščini)
Kdo se boji otrok?
Premalo očetovstva? Lakota, umrljivost dojenčkov, epidemije in vojne so bili nekoč dejavniki, ki so negativno vplivali na število prebivalstva. V nasprotju s tem danes v Evropi živimo v miru in blaginji, kjer daljšo življenjsko dobo zagotavljata predvsem moderna medicina in zdravstvo. Zato je paradoksalno, da število prebivalcev v mnogih državah članicah EU stagnira ali pa celo upada. Zakaj je temu tako in kaj lahko proti temu storimo?
Stopnja rodnosti v EU je leta 2005 znašala 1,5 otroka na žensko. Da bi obdržali trenutno raven prebivalcev, bi morala ta znašati vsaj 2,1otroka.
Slovenija ima izmed vseh 27 držav članic najnižjo rodnost. Ta znaša le 1,22 otroka na prebivalko, sledita ji Češka in Poljska z 1,23 otroka. Demografi trdijo, da rodnosti, ki ne dosega 1,3 otroka, pomeni, da bo čez 100 let število prebivalstva padlo pod četrtino svoje trenutne velikosti. Če bomo torej Slovenci še naprej nadaljevali tako kot doslej, nam teoretično grozi, da nas bo čez 100 let le še okoli 500 000.
Največ otrok se v EU rodi na Irskem, tam je rodnost 1,99 otoka, in v Franciji, kjer znaša 1,90 otroka na žensko.
Razlogi za vse manj otrok
Med razloge za vse manj otrok lahko naštejemo višje oportunitetne stroške: izobražene ženske si vse bolj želijo samostojnost in se osredotočajo na svojo kariero.
Nadalje spremembe kulturnih in individualnih vrednot: želja po samouresničitvi in emancipaciji, pa tudi izrazita individualizacija so pogosto v nasprotju z idejo starševstva.
Vse manj je zakonskih parov in vse več ločitev: kljub vsemu zakonska zveza dandanes pogosto ni več pogoj za starševstvo. Povečalo se je namreč tudi število zakonskih zvez brez otrok.
Nato je tukaj še kontracepcija: kontracepcijska sredstva so povečale svobodo odločanja. Otroci so skoraj zmeraj plod zavestne odločitve.
Želja po več otrocih
Študija Sklada Roberta Boscha, ki so jo izvedli leta 2004, je pokazala, da si ženke načeloma želijo več otrok, kot jih dejansko imajo. Razlogi, ki so jih najpogosteje navajale, zakaj ta želja ne postane realnost, so bili predvsem stroški in skrb za prihodnosti otrok.
Demografska prihodnost
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve Evropskega parlamenta trenutno pripravlja poročilo o demografski prihodnosti Evrope, o katerem bodo v odboru glasovali 18. decembra. Poročevalka je francoska socialdemokratka Françoise Castex.
Poslanka Castex meni, da je z ustreznimi javnimi politikami možno spremeniti trend krivulje rodnosti. Poudarja, da je v splošnem interesu, da se povečajo javni izdatki za predšolske otroke, oblike pomoči za varstvene strukture in zaščito vedno številčnejših mater samohranilk, ki jim grozijo socialna izključenost, osamljenost in revščina.
Glede starševskega dopusta države članice poziva k dejanskemu uresničevanju pravice do starševskega dopusta za oba starša in k spodbujanju koriščenja očetovskega dopusta.
Študij kljub otrokom
Evropski parlament je letos julija sprejel poročilo grške poslanke Marie Panayotopoulos-Cassiotou iz Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov, ki se osredotoča na združljivost materinstva, družine in študija.
Poročevalka se je v poročilu zavzela za javno politiko, ki bo mladim ponudila večjo podporo, pri usklajevanju izobraževalnih in družinskih načrtov. V zvezi z materialnimi težavami, s katerimi se soočajo študenti z otroki, Panayotopoulos-Cassiotoujeva predlaga, da naj visokošolski zavodi in zavodi za poklicno izobraževanje pri izračunu šolnine upoštevajo njihovo finančno stanje, posojilodajalci pa naj olajšajo odobritev kreditov.
Maria Panayotopoulos-Cassiotou je države članice v svojem poročilu še pozvala, naj povečajo ponudbo cenovno ugodnih stanovanj, prilagojenih potrebam študentov (tako parom kot staršem samohranilcem), ki vzdržujejo otroke, ter omogočijo zadostne storitve otroškega varstva po sprejemljivi ceni. Poročilo o usklajevanju družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji
Zdravilo iz tujine?
Ali je priseljevanje rešitev za demografski primanjkljaj v Evropi? Medtem ko so se Evropejci v preteklosti dve stoletji izseljevali iz Evrope, so evropske države v zadnjih 60 letih postopoma postale obljubljena dežela za mnoge priseljence in iskalce azila. Blaginja in dobro delujoča družba sta glavna razloga, da bo Evropa še naprej privlačna za številne migrante iz tretjih držav. Vse več politikov in strokovnjakov verjame, da je lahko dobro organizirano priseljevanje tudi zdravilo za upadanje evropskega prebivalstva.
Priseljevanje v EU je doseglo svoj vrhunec med letoma 2004 in 2005. Takrat sta v Unijo prispela dva milijona priseljencev, od tega dve tretjini v Italijo in Španijo. Trenutno v 27 državah članicah EU 3,7 odstotka prebivalstva ni evropskih državljanov.
Po podatkih evropskega statističnega urada (Eurostat) mora Evropska unija še naprej vzdrževati to visoko stopnjo priseljencev (dva milijona letno), če želi, da se bo do leta 2030 stopnja delovno sposobnega prebivalstva povečala. V nasprotnem primeru bo ta že konec tega desetletja začela upadati.
Evropska komisija je v svoji študiji o evropski demografski prihodnosti iz leta 2007 navedla, da bi EU morala do leta 2050 sprejeti okoli 56 milijonov delovno sposobnih priseljencev, če želi nadomestiti padec delovno sposobnega prebivalstva v 27 državah članicah. Največjo število priseljencev bi potrebovale države z najnižjo stopnjo rodnosti, to so Nemčija, Španija, Italija in Poljska.
Integracija priseljencev
Evropski načrt priseljevanja je lahko uspešen le, če bo v njegovem okviru poskrbljeno tudi za ustrezno vključitev priseljencev in njihovih družinskih članov v gospodarsko in družbeno okolje držav gostiteljic. Številne države članice menijo, da bi se tu utegnili pojaviti problemi.
Raziskave Eurobarometra iz leta 2006 so pokazale, da sta glavna razloga za neuspešno vključevanje priseljencev v nove države nestrpnost in negativna naravnost prebivalcev države gostiteljice do priseljencev. Po podatkih anket le štirje od desetih izprašanih menijo, da so priseljenci koristni za njihovo državo.
Države članice EU potrebujejo umirjen in premišljen pristop k vprašanju priseljevanja kot načina, da se upremo ksenofobičnim nazorom in obnašanju, je v svojem poročilu, o katerem bo Evropski parlament glasoval na februarskem plenarnem zasedenju, poudarila francoska socialna demokratka Françoise Castex. Poudarila je tudi, da bo zaradi pravne in socialne varnosti priseljencev politike priseljevanja treba uskladiti tudi na ravni držav članic, zlasti z odločnim bojem proti tihotapljenju ljudi in s kaznovanjem delodajalcev, ki zaposlujejo na črno.
Modra karta za visoko usposobljene priseljence
Italijanska socialna demokratka Lilli Gruber je v svojem poročilu, ki je bilo sprejeto septembra lani, podprla uvedbo delovnega dovoljenja EU (t.i. modre izkaznice), ki bi v Evropi visoko izobraženim ljudem olajšala iskanje dela in premeščanje zaposlenih znotraj multinacionalk. To bi bil tudi korak v smeri zagotavljanja poštenih pogojev za visoko izobraženo delovno silo tudi iz tretjih držav.
Urejeno zakonito priseljevanje bi pozitivno vplivalo tudi na razmere na trgih dela v Uniji. O tem pričata primera iz Irske in Španije: v obdobju med letoma 1999 in 2005 je bila gospodarska rast v obeh državah znatno nad povprečjem drugih držav območja evra. Tako visoke gospodarske rasti in rasti zaposlovanja ne bi nobena izmed njiju uspela doseči brez velikega pritoka tujih delavcev.
Španski poslanec Javier Moreno Sanchez iz skupine Socialdemokratov je v svojem poročilu, ki je bilo sprejeto septembra lani, obravnaval vprašanje nezakonitega priseljevanja državljanov tretjih držav. Opozoril je, da nezakonitih migrantov ne smemo enačiti s storilci kaznivih dejanj, in poudaril, da mnogi med njimi tvegajo svoje življenje, da bi v Evropi našli svobodo in sredstva za preživetje. Skupni evropski standardi za vračanje nezakonitih priseljencev Poročilo o načrtu politike zakonitega priseljevanja Poročilo o prednostnih nalogah politike v boju proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav
Pogovor z evropsko poslanko Françoise Castex
Evropska poslanka Françoise Castex Bo Evropa osivela? Leta 2050 naj bi bila povprečna starost Evropejca 49 let, rodnost pa je že danes zastrašujoče nizka. Zakaj je temu tako? Gospodarska negotovost, strah pred prihodnostjo in sodobnim razmeram neustrezni zaposlovalni sistem so le nekateri izmed razlogov, ki jih navaja francoska socialdemokratka Françoise Castex, avtorica poročila o demografski prihodnosti EU. Ga. Castex nam je v pogovoru orisala sliko Evrope, ki se sooča s svojo demografsko usodo.
Napovedi o demografski prihodnosti Evrope so zaskrbljujoče. Ali je že prepozno, da ukrepamo?
"To so le napovedi in ne prerokbe. Statistični podatki pričajo o tem, da je demografski problem na obzorju: do leta 2050 naj bi se povprečna starost v EU z 39 povečala na 49 let. Torej se bo znižalo število delovno sposobnega prebivalstva in povečala potreba po zdravstvenem varstvu, saj bo vedno več starejših ljudi. Vse to pa bo močno obremenilo javne finance in splošno dinamiko Evropske unije. Seveda pa lahko še ukrepamo, tako na področju zaposlovanja, kot na področju rodnosti."
Rodnost v Evropi je trenutno zelo nizka. Kako lahko spodbudimo pare, da bi se odločali za otroke?
"Povprečna stopnja rojstev v Evropi je 1,2 otroka na žensko, kar je izjemno nizko. Vendar razmere lahko izboljšamo s primerno politiko. Velike družine, kot so bile nekoč, se ne bodo vrnile. Vloga ženske v družbi se je namreč v 20. stoletju bistveno spremenila: današnja dekleta so bolj izobražena in lahko s pomočjo kontracepcije nadzorujejo nosečnosti. Tu pa sta še gospodarska negotovost in nejasna prihodnost, ki sta veliki oviri pri odločitvi za otroka. Brezposelni oziroma tisti, katerih prihodnost v naslednjih 5 do 10 letih je negotova, se tej odločitvi seveda upirajo.
Kako lahko spodbudimo rodnost? Zaposlenost ženk ni ovira, kot so o tem prepričane nekatere države članice, kot denimo Nemčija. Prav nasprotno: ženskam moramo pomagati, da uskladijo poklicno in družinsko življenje. Države članice morajo zagotoviti sistem, ki bo v prid večjemu rojstvu otrok. Študije so pokazale, da si Evropejci želijo več otrok, kot jih dejansko imajo. Torej je napredek na tem področju mogoče doseči, vendar moramo najprej sprejeti ustrezne ukrepe za spodbujanje rodnosti."
Ali se bo z nizko rodnostjo starost delovnega prebivalstva premaknila nad 70 let ali pa bodo na kocko postavljene pokojnine?
"Prevladuje težnja po podaljšanju delovne dobe: govorimo o povišanju upokojitvene starosti. Trenutno se delovna doba začne med 25. in 30. letom starosti, stopnja zaposlovanja pa začne padati pri 51 do 52 letih. Rekla bi, da moramo začeti tam, kjer vidimo možnost za povečanje delovne sile in v tem okviru zagotovimo, da bo aktivna delovna doba trajala 40 let. Verjamem, da bo že leta 2010 nujno in možno doseči polno zaposlenost.
V svojem poročilo sem predlagala koncept življenjskih ciklov. Če želimo imeti najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, potem potrebujemo resnično politično usposabljanje, načrtovanje kariere in organizacijo za poklicno pot skozi življenjski cikel, ki traja 40 let.
Stopnja zaposlovanja starejših ljudi je trenutno nizka, ker podjetja zaposlujejo mlade ljudi, ki jih potem slabo plačujejo. Vendar se ta račun ne izide: podjetja morajo med svoje izdatke vključiti tudi izobraževanje. Kmalu bodo spoznala, da jim primanjkuje delovne sile, česar ne bo mogoče rešiti zgolj s priseljenci, ki jih izberejo glede na poklicni profil, ki ga trenutno potrebujejo."
Priseljevanje vzbuja veliko zaskrbljenost in nelagodje med Evropejci. Mnogi demografi pa trdijo, da je lahko rešitev demografskega deficita v Evropi priseljevanje. Je mogoče to protislovje rešiti?
"Države članice morajo do priseljevanja nujno pristopiti strpno. Da, priseljence potrebujemo, in to ne le zaradi naše prihodnosti, temveč tudi, ker je to del naše zgodovine. Priseljevanje v Evropsko unijo ni nič novega in s tem se moramo sprijazniti.
Priseljevanje glede na potrebo po določenem poklicnem profilu – denimo, da potrebujemo medicinske sestre in dovolimo da se priseli le tolikih sester, kot jih potrebujemo – ni rešitev. Ljudje nismo roboti: tudi priseljenci so ljudje, ki se lahko v državi gostiteljici zaljubijo, želijo tam ostati in imeti družino. Do priseljevanja ne moremo imeti zgolj kvantitativnega in ekonomskega pristopa. Priseljevanje potrebujemo tudi za obnovitev naše populacije. Ko torej razmišljamo, ali je treba povečati priseljevanje, moramo biti pri tem predvsem strpni."
Osnutek poročila o demografski prihodnosti Evrope Françoise Castex
SL
1
PHOTO
20080206PHT20608.jpg
SL
2
PHOTO
20071107PHT12721.jpg
SL
5
LINK
http://ec.europa.eu/employment_social/publications/2007/ke7606057_en.pdf
SL
6
PHOTO
20071206PHT14390.jpg
SL
8
PHOTO
20080109PHT17874.jpg
SL
12
PHOTO
20080205PHT20564.jpg
SL
14
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=Castex&partNumber=1&id=28148&language=SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0209 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906STO10165 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0322 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0323 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
