KONČNO
A6-0065/2005
21.3.2005
*
POROČILO
o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 v zvezi z mehanizmom vzajemnosti
(KOM(2004)0437 – C6‑0097/2004 – 2004/0141(CNS))
Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve
Poročevalec:
Henrik Lax
PE 349.789v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku, označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................12
MNENJE Odbora za zunanje zadeve .........................................................................15
POSTOPEK..............................................................................................................................20
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 glede mehanizma vzajemnosti.
( KOM(2004)0437 – C6‑0097/2004 – 2004/0141(CNS) )
(Postopek posvetovanja)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije ( KOM(2004)0437 )
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 62(2)(b)(i) Pogodbe ES,
– ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C6‑0097/2004 ),
– ob upoštevanju pravila 51 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za zunanje zadeve ( A6-0065/2005 ) –
1. potrjuje predlog Komisije z vsemi spremembami;
2. poziva Komisijo, da ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;
3. poziva Svet, da obvesti Parlament o tem, ali ima namen odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;
4. poziva za začetek postopka sprave v skladu s Skupno izjavo z dne 4. marca 1975 o tem, ali ima Svet namen odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;
5. poziva Svet, da se ponovno posvetuje s Parlamentom o tem, ali namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;
6. pooblašča predsednika, da posreduje svoje mnenje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Spremembe Parlamenta
Predlog spremembe
1
UVODNA IZJAVA 2
(2) Zaradi resnosti primerov nevzajemnosti je pomembno, da jih država članica ali države članice brezpogojno obvestijo. Da bi zagotovili ponovno uvedbo prevoz brez vizuma za državljane države članice s strani zadevne tretje države, je treba oblikovati mehanizem, ki bo združeval ukrepe na spremenljivih ravneh in intenzivnostih, ki jih je mogoče hitro izvajati. Zato bi morala Komisija nemudoma sprejeti ukrepe za tretje države, poročati Svetu in mu kadar koli predlagati, da sprejme začasno odločitev o ponovni vzpostavitvi vizumske obveznosti za državljane tretje države. Uporaba takih začasnih odločitev naj ne bi onemogočila prenosa zadevne tretje države v Prilogo I Uredbe (ES) št. 539/2001. Zagotoviti je treba tudi začasno povezavo med začetkom veljavnosti začasnega ukrepa in katerega koli predloga za prenos tretje države v Prilogo I.
(2) Zaradi resnosti teh primerov nevzajemnosti, je pomembno, da jih država članica ali države članice brezpogojno obvestijo. Da bi zagotovili ponovno uvedbo prevoz brez vizuma za državljane države članice s strani zadevne tretje države, je treba oblikovati mehanizem, ki bo združeval ukrepe na spremenljivih ravneh in intenzivnostih, ki jih je mogoče hitro izvajati. Zato bi morala Komisija nemudoma sprejeti ukrepe za tretje države, poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ter kadar koli predlagati Svetu, da sprejme začasno odločitev o ponovni vzpostavitvi vizumske obveznosti za državljane tretje države. Uporaba takih začasnih odločitev naj ne bi onemogočila prenosa zadevne tretje države v Prilogo I Uredbe (ES) št. 539/2001. Priskrbeti je treba tudi začasno povezavo med začetkom veljavnosti začasnega ukrepa in katerega koli predloga za prenos tretje države v Prilogo I. Za zagotovitev preglednega in demokratičnega nadzora, bi bilo treba Evropski Parlament na vseh stopnjah obveščati o mehanizmu in mu dovoliti, da poda mnenje v zvezi z začasnim ukrepom.
Obrazložitev
Pomembno je, da je Evropski parlament v celoti obveščen o situaciji nevzajemnosti, da lahko na tej osnovi sprejme ustrezne ukrepe in merila, zlasti v okviru mednarodnih odnosov z zadevno državo.
Predlog spremembe
2
UVODNA IZJAVA 3 A (novo)
(3a) Pojem vzajemnosti je treba uveljaviti tudi za pogoje in postopke, ki jih vpelje tretja država in ki bistveno omejujejo potovanja državljanov države članice.
Obrazložitev
Glej utemeljitev za spremembo ČLENA 3, člen 7, nov (Uredba (ES) št. 539/2001).
Predlog spremembe
3
UVODNA IZJAVA 5
(5) Prehodne ukrepe je treba sprejeti, kjer so tretje države s seznama v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 539/2001 predmet vizumske obveznosti, ko stopi ta uredba v veljavo. Ta uredba pripravlja v zvezi z Islandijo in Norveško, določbe schengenskega pravnega reda po Pogodbi, sklenjeni med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k uvedbi, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spada v področje člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES z 17. maja 1999 o nekaterih ureditvah za uporabo tega sporazuma.
(5) Prehodne ukrepe je treba sprejeti, kjer so tretje države s seznama v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 539/2001 predmet vizumske obveznosti, ko stopi ta uredba v veljavo. Da bi v takih primerih okrepili solidarnost med državami članicami, bi morala vzajemnost biti vodilni princip Komisije pri njenih poskusih uveljavitve potovanj brez vizuma. Ta uredba pripravlja v zvezi z Islandijo in Norveško, določbe schengenskega pravnega reda po Pogodbi, sklenjeni med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k uvedbi, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spada v področje člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES z 17. maja 1999 o nekaterih ureditvah za uporabo tega sporazuma.
Obrazložitev
Stanje po širitvi EU je izjemno, še posebno ob upoštevanju, da posamezne države članice nimajo pristojnosti enostranskega ukrepanja na tem področju, ki je izključno v pristojnosti Skupnosti. Ni primerno, da bi morale nove države članice, ki morajo spoštovati Uredbo št. 539/2001, v prihodnjih letih sprejemati državljane tretjih držav brez vizumov, medtem ko jo bodo njihovi državljani potrebovali za obisk te tretje države. S poudarjanjem vzajemnosti se krepi solidarnost med državami članicami.
Predlog spremembe
4
ČLEN 1 Člen 1, odstavek 4, točka a), Uredba (ES) št. 539/2001
(a) v roku desetih dni po uvedbi ali po objavi uvedbe s strani tretje države, mora zadevna država članica pisno obvestiti Komisijo; obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske Unije, serija C;
(a) v roku devetdesetih dni po uvedbi ali po objavi uvedbe s strani tretje države, mora zadevna država članica pisno obvestiti Komisijo; obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske Unije, serija C;
Obrazložitev
Država članica mora v primeru nevzajemnosti imeti na voljo daljši rok za dvostranska pogajanja o obveznostih s tretjimi državami članicami, ki so uvedle vizumsko obveznost.
Da se izogne vsem nepotrebnim postopkom, zadostuje obvestilo Komisiji. Objava v Uradnem listu Evropske unije omogoča zagotavljanje spoštovanja obveznosti preglednosti.
Predlog spremembe
5
ČLEN 1
Člen 1, odstavek 4, točka (b) (Uredba (ES) št. 539/2001)
(b) Komisija mora nemudoma sprejeti ukrepe skupaj z organi tretje države, da bi ponovno uvedla potovanja brez vizuma, in Svetu poročati o sprejetih ukrepih v največ šestih mesecih po objavi obvestila;
(b) Komisija mora nemudoma sprejeti ukrepe skupaj z organi tretje države, da bi ponovno uvedla potovanja brez vizuma, in mora, v največ šestih mesecih po objavi obvestila, Evropskemu Parlamentu in Svetu poročati o sprejetih ukrepih;
Obrazložitev
Vizumska politika spada na področje izključne pristojnosti Skupnosti v prvem stebru. Zato je informiranje Evropskega parlamenta nujno.
Predlog spremembe
6
ČLEN 1
Člen 1, odstavek 4, točka (c) (Uredba (ES) št. 539/2001)
(c) Komisija lahko Svetu glede na zaključke v svojem poročilu predstavi predlog za začasni ukrep o začasni ponovni uveljavitvi vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države. Svet mora o takem predlogu v roku treh mesecev odločati s kvalificirano večino.
(c) Komisija lahko Svetu glede na zaključke v svojem poročilu, v roku največ dveh mesecev po oddaji poročila iz točke (b), predstavi predlog za začasni ukrep o začasni ponovni uveljavitvi vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države , ki ga mora Svet posredovati Evropskemu parlamentu. Svet mora o takem predlogu v roku treh mesecev odločati s kvalificirano večino.
Obrazložitev
Predlog Komisije ne vsebuje nobenega roka, v katerem mora Komisija, potem ko je poročala o svojih postopkih za ponovno vzpostavitev potovanj brez vizuma, oblikovati predlog, če to želi storiti. To je presenetljiva opustitev, saj velja za vse ostale ukrepe jasen časovni okvir. Zato mora biti rok določen tudi za ta ukrep. Za drugi del: Glej utemeljitev za spremembo ČLENA 1, člena 1, točke (4), črke (b).
Predlog spremembe
7
ČLEN 1
Člen 1, odstavek 4, točka (c a) (novo) (Uredba (ES) št. 539/2001)
(ca) Če Evropski parlament v Resoluciji, ki določa pogoje, na podlagi katerih je zasnovan predlog, navede, da se ne strinja s predlogom za začasne ukrepe v zvezi z začasno ponovno uveljavitvijo vizumske obveznosti za državljane zadevnih tretjih držav, mora Komisija ponovno preučiti ta predlog. Komisija lahko ob upoštevanju Resolucije in v roku enega meseca po uvedbi poda nov predlog ali nadaljuje s postopkom. Za svoje dejanje mora navesti razloge.
Obrazložitev
Evropskemu parlamentu je treba omogočiti, da poda mnenje v zvezi s predlaganim ukrepom, če to želi storiti. V nasprotnem primeru bi lahko mnenje podal samo potem, ko bi se Komisija odločila, da predlaga spremembe za Uredbo št. 539/2001.
Predlog spremembe
8
ČLEN 1 Člen 1, odstavek 4, točka c b) (novo), Uredba (ES) št. 539/2001
(cb) če Komisija ne predstavi predloga začasnega ukrepa za ponovno vzpostavitev začasne vizumske obveznosti za državljane tretjih zadevnih držav, zagotovi sredstva, potrebna za obnovitev opustitve vizumov, za šest mesecev po predložitvi poročila iz točke (b) in ob upoštevanju teh postopkov v Evropskem parlamentu in Svetu. V dveh mesecih po tem poročilu, če tretja država ni odpravila vizumske obveznosti, Komisija Svetu predloži predlog začasnega ukrepa za ponovno vzpostavitev vizumske obveznosti za državljane iz zadevnih tretjih držav ali predlog drugega ustreznega ukrepa, določenega v zunanjem načrtu, ki ga Svet predloži Evropskemu parlamentu. Svet o tem predlogu odloča v treh mesecih po načelu kvalificirane večine ; Izvaja se postopek iz točke (ca);
Obrazložitev
Če je to potrebno ‑ če npr. tretje države še naprej uveljavljajo vizumsko obveznost ‑ je treba omogočiti nadaljevanje diplomatskih stikov še za naslednjih šest mesecev. Vendar pa je treba po preteku tega drugega obdobja sprejeti ukrepe. Na tak način je mogoče povečati učinkovitost mehanizma in pristojnosti Komisije kot pogajalca v imenu EU.
Predlog spremembe
9
ČLEN 1, TOČKA 1 A (novo) Člen 7 a (novo), Uredba (ES) št.°539/2001
1a. člen 7a je dodan.
"Člen 7a
1. če tretja država uvede pogoje ali postopke, ki znatno omejujejo pretok državljanov ene države članice, veljajo naslednje določbe:
(a) v devetdesetih dneh po uvedbi ali po objavi uvedbe teh postopkov s strani tretje države, mora zadevna država članica pisno obvestiti Komisijo; obvestilo se objavi v Uradnem listu Evropske Unije, serija C;
(b) Komisija takoj začne z izvajanjem ukrepov pri organih zadevne tretje države, da zagotovi neizvajanje teh pogojev ali postopkov, najpozneje šest mesecev po objavi obvestila, in o rezultatih postopkov poroča Evropskemu parlamentu in Svetu;
(c) ob upoštevanju sklepov poročila lahko Komisija Svetu predloži, najpozneje v dveh mesecih po datumu predložitve poročila iz točke (b), predlog začasnega ukrepa, ki uvaja pogoje ali postopke, primerljive za prebivalce zadevnih tretjih držav, ki potujejo v Evropsko unijo, in ki ga je Svet predložil Evropskemu parlamentu. Svet o tem predlogu odloča v treh mesecih po načelu kvalificirane večine;
(d) ker Evropski parlament v resoluciji navaja nestrinjanje s predlogom začasnega ukrepa, ki ponovno vzpostavi pogoje ali postopke za državljane tretjih držav, Komisija ponovno pregleda ta predlog. Komisija lahko, ob upoštevanju te resolucije, v roku enega meseca po njenem sprejetju, predloži nov predlog ali nadaljuje s postopkom. Svojo izbiro mora upravičiti;
(e) če Komisija ne predstavi predloga začasnega ukrepa za ponovno uvedbo pogojev ali postopkov za državljane tretjih zadevnih držav, ki potujejo v Evropsko unijo, uporabi sredstva, ki jih ima na voljo za zagotavljanje neizvajanja pogojev ali postopkov v obdobju šestih mesecev po predložitvi poročila iz točke (b), in poroča o teh postopkih Evropskemu parlamentu in Svetu. Če zadevna tretja država ni odpravila vizumske obveznosti, predloži Komisija, v dveh mesecih po tem poročilu, Svetu predlog ustreznega ukrepa, ki temelji na načelu vzajemnosti in ki ga Svet predloži Evropskemu parlamentu. Svet o tem predlogu odloča v treh mesecih po načelu kvalificirane večine. Izvaja se postopek iz točke (d);
(f) če Komisija ocenjuje, da je upravičeno, lahko brez predhodnega obvestila predstavi predlog iz točk (c) in (e). Za ta predlog velja postopek iz točk (c) in (d);
(g) če tretja država umakne pogoje ali postopke, ki znatno omejujejo pretok državljanov ene države članice, zadevna država članica o tem obvesti Komisijo. To obvestilo je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, serija C. Samodejno prekliče vse začasne ukrepe iz točke (c) in vse ustrezne ukrepe iz točke (e) na dan začetka veljavnosti odprave teh pogojev in postopkov, ki omejujejo pretok prebivalcev ene države članice.“
Obrazložitev
Načelo vzajemnosti se ne sme omejevati na vizumske obveznosti; Prav tako mora veljati za pogoje in postopke, ki imajo isti namen, in sicer omejevanje pretoka prebivalcev Evropske unije. Zato poročevalec predlaga dodatni mehanizem vzajemnosti za te ukrepe in postopke.
OBRAZLOŽITEV
I. Okvir predloga
Evropska unija se zdaj srečuje s številnimi primeri, v katerih morajo imeti državljani nekaterih držav članic vizum za potovanje v določene tretje države, čeprav državljani tretjih držav ne potrebujejo vizuma za vstop v EU.
„EU“ je v tem smislu mišljena kot schengensko območje, ki zajema vse države članice (razen Irske in Združenega kraljestva), pa tudi Islandijo in Norveško. Pred širitvijo EU so se s takimi težavami srečevali grški državljani, ki so potovali v ZDA, državljani Avstrije, Finske, Grčije, Portugalske in Islandije, ki so potovali v Brunej, državljani Finske v Venezuelo in državljani Islandije v Gvatemalo. Po širitvi je ta položaj še veliko bolj zapleten. Državljani 19 tretjih držav, za katere EU ne zahteva viz, po poročanju Komisije o nizu stikov in ukinitev vizumskih obveznosti, 30. septembra 2004 še vedno potrebujejo vizum za vstop v najmanj eno novo državo članico.
Avstralija, Bolivija, Brazilija, Brunej, Kanada, Kostarika, Gvatemala, Honduras, Malezija, Mehika, Nova Zelandija (pogodba o ukinitvi zahtev za vizume za vse nove države članice je podpisana, ni pa še stopila v veljavo), Nikaragva, Panama, Paragvaj, Salvador, Singapur, Združene države, Urugvaj, Venezuela.
Uredba št. 539/2001, ki vsebuje seznam tretjih držav, katerih državljani morajo imeti ob prestopu zunanjih mej in mej vizume, in tistih, za katere ta zahteva ne velja
UL L 81, 213.2001, str. 1. , določa za take primere mehanizem vzajemnosti. „Prizadeta država članica“ lahko o tem obvesti države članice, nato pa le-te vpeljejo vizumsko obveznost za državljane tretje države, razen če se Svet ne odloči drugače. Dejstvo pa je, da se države članice še niso nikoli sklicevale na to klavzulo, ki je začela veljati že leta 2001. Komisije meni, da je vzrok tega okoren in avtomatičen mehanizem. Obvestilo prizadete države članice lahko vodi do „večje krize [...] v zunanjih odnosih s tretjo državo ali do notranje krize“, saj „lahko le Svet blokira drugo stopnjo mehanizma [...]“, to pa je odločitev, ki pomeni, da je „država članica zavrnila solidarno delovanje“ (obrazložitev, str. 2).
II. Predlog Komisije
Komisija zato predlaga nov „bolj prilagodljiv in realističen“ (obrazložitev, str. 3) mehanizem. Komisiji daje pravzaprav šestmesečni rok, v katerem lahko z diplomatskimi sredstvi poskusi ponovno uveljaviti potovanje brez vizuma. Prav tako pomembne so dodatno predlagane spremembe, da mora „prizadeta država članica“ opozoriti Komisijo in da lahko le-ta, po stikih s tretjo državo, predlaga začasno ponovno uveljavitev vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države. Po predlogu Komisije bi bilo treba uveljaviti isti mehanizem v zvezi z obstoječimi primeri zgoraj omenjene nevzajemnosti. Komisija verjame, da bo tak mehanizem bolj učinkovit, saj bo uporabljan.
III. Stališče poročevalca
Poročevalec se na splošno strinja s filozofijo in glavnimi elementi predloga Komisije. Trenutni mehanizem je preveč radikalen, da bi bil lahko učinkovit. Poročevalec kljub temu meni, da bi morali mehanizmu dodati drugo stopnjo za večjo učinkovitost. Predlaga tudi, da bi se moral koncept vzajemnosti razumeti bolj na splošno, kot to predvideva predlog, in da bi lahko vseboval pogoje in postopke, ki ovirajo prosto potovanje.
Mehanizem
Poročevalec predlaga niz sprememb, ki odsevajo tri cilje. Prvič, seznam mora biti učinkovit. Prvotni cilj ukrepov EU mora biti prosto potovanje za vse državljane EU v tiste države, ki za vstop v EU ne potrebujejo vizuma. Poročevalec vidi v predlaganem mehanizmu šibkost, saj le-ta ne predvideva nadaljnjih postopkov, če se Komisija odloči, da po šestih mesecih ne bo ukrepala. Prav tako obstaja tveganje, da bodo tretje države domnevale, da se ne bo nič zgodilo in da bodo stvari ostale nespremenjene. Poročevalec zato predlaga, da se doda še eno obdobje šestih mesecev, v katerem ima Komisija možnost, da ponovno uveljavi potovanje brez vizuma. Ob koncu šestmesečnega obdobja, naj bi Komisija podala predlog za nadaljnje ukrepe. To je lahko začasna uvedba vizumske obveznosti ali, če iz političnih razlogov to ni opravičljivo, kateri koli drug ukrep s področja zunanjih odnosov, za katerega Komisiji meni, da ustreza danim pogojem. to je lahko, odvisno od resnosti položaja, na primer ponovni pregled pogodb o sodelovanju, začasna prekinitev političnega dialoga, izločitev države iz sistema splošnih preferencialov EU, zamrznitev finančne pomoči ali trgovinske sankcije. V takem drugem obdobju bi imela Komisija sredstva, s katerimi bi izvajala večji pritisk na zadevno tretjo državo, saj lahko poudari, da mora v primeru, da ne pride do uvedbe potovanj brez vizuma, podati predlog. S tem, ko se doda element trdnosti, se okrepi solidarnost med državami članicami, še posebno če se upošteva, da posamezne države članice na tem področju, na katerem ima Skupnost izključno pristojnost, nimajo pristojnosti enostranskega ukrepanja. Ni primerno, da bi morale nove države članice, ki morajo spoštovati Uredbo št. 539/2001, v prihodnjih letih sprejemati državljane tretjih držav brez vizuma, medtem ko jo bodo njihovi državljani potrebovali za obisk te tretje države. Ta poseben položaj, ki je nastal po širitvi, zahteva, da se v primerjavi z drugimi kriteriji okrepi kriterij vzajemnosti, ki je eden od kriterijev, s katerim se določa, kateri državljani tretjih držav morajo imeti vizum za vstop v EU (uvodna izjava 5 Uredbe št. 539/2001).
Drugič, vlogo Komisije je treba okrepiti. Da bi bila Komisija verodostojen pogajalec vis-à-vis tretjih držav, bi se moralo Komisijo pooblastiti in jo obvezati, da na koncu morebitnega drugega obdobja šestih mesecev predlaga uvedbo vizumske obveznosti za državljane iz zadevnih tretjih držav ali kateri koli drug ukrep na področju zunanjih odnosov. Poročevalec se iz istega razloga strinja s predlaganimi roki za obvestilo države članice (precej kratek rok 10 dni) in z ukrepi Komisije (precej dolg rok šestih mesecev).
Tretjič, postopek mora biti pregleden in demokratičen. Državljani morajo vedeti, da si Skupnost zanje v njihovem imenu prizadeva za ukinitev vizumske obveznosti. Evropski parlament lahko pomaga zagotoviti preglednost postopka in demokratično odgovornost, če je obveščen in če ima možnost ukrepati.
Vzajemnost v širšem smislu
Poročevalec obžaluje, da je Komisija predlagala zelo ozko zasnovan pojem vzajemnosti. Ukvarja se le z vprašanjem, ali bo tretja država uvedla ali ohranila vizumsko obveznost. V svoji delovni dokumentaciji o vzajemnosti vizumov
Dokument JAI-B-1(2004)1372, 18.2.2004. Težko je razumeti, zakaj je Komisija pripravila delovno dokumentacijo, pri tem pa ni izpolnila svoje pravne obveze, tj. Parlamentu in Svetu ni predstavila poročila o vključitvi vzajemnosti do 30. junija 2003, kot določa člen 2 Uredbe št. 453/2003. je Komisija nanizala vrsto drugih okoliščin, ki predstavljajo kršitev vzajemnosti, ni pa jih v predstavljanem predlogu tudi obravnavala. To velja v primeru, da na primer tretje države ukinejo vizume za bivanje, krajše od treh mesecev, medtem ko schengenski pravni red določa, da lahko državljani tretjih držav v schengenskem prostoru bivajo največ tri mesece v naslednjih šestih mesecih. Obstajajo tudi primeri, v katerih se poleg kriterija državljanstva uporabljajo tudi drugi kriteriji za določanje vizumske obveznosti (na primer, Nemci, ki so se rodili pred 1. januarjem 1928, potrebujejo za potovanje v Izrael, vizum).
Komisija poleg tega ne upošteva problematike vzajemnosti v pogojih in postopkih za izdajanje vizumov (kot je zapisano na str. 2 zgoraj omenjene delovne dokumentacije). Pogoji in postopki lahko resnično ovirajo pridobitev vizuma, npr. če pride do nenadnih sprememb v zahtevanih dokumentih (npr. potrdilo o virusu HIV ali zavarovanje potovanja zahtevajo le določena podjetja) ali če je splošna politika, „da se postopek čim bolj oteži in naredi neprijeten“. Komisija se trenutno pogaja z Rusko federacijo prav o teh pogojih in postopkih, da bi dosegla pogodbo o njihovem olajšanju.
Po drugi strani pa je treba obravnavati tudi primere, v katerih je opustitev vizumske obveznosti predmet pogojev. Tak primer je na primer program vizumske opustitve v Združenih državah, ki vsebuje pogoj, da sodelujoče države uvedejo biometrične potne liste, da bi bile še vedno oproščene vizumov.
Da bi na take ovire ustrezno odgovorili, poročevalec predlaga, da se razširi mehanizem in tako bolje zadovolji resnične potrebe. Ta drugi mehanizem je zasnovan na tistem mehanizmu, ki je bil predlagan za primer uvedbe vizumske obveznosti. Poročevalec v zvezi s tem poudarja, da bi morala EU razjasniti in ukiniti lastne nesorazmerne zahteve, kot je zahteva za dokumente, ki so potrebni za pridobitev vizuma (sistem vabil), ali obvezna prijava (člen 22 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma). Revizija skupnih konzularnih navodil je nujno potrebna, zato pritiska poročevalec na Komisijo, da bi pripravila tak predlog najkasneje do začetka leta 2006.
Poročevalec v zvezi s tem vljudno vabi Komisijo, da na splošno več pozornosti posveti vizumski problematiki, ki se je pojavila po nedavni reviziji pogodbe in še posebno po širitvi EU. Državljane EU in državljane tretjih držav, ki želijo obiskati EU, so zaskrbljeni v zvezi s celotnim področjem. Evropske institucije morajo prevzeti odgovornost, ki jim je bila dodeljena v tej novem položaju. Pomembno je, da se pripravi preglednejši schengenski pravni red in pravni red Skupnosti ter da se zagotovi harmonizirana uveljavitev tega reda. Predlog ne obravnava možnosti državljanov EU, ki so brez nacionalnega državljanstva, da potujejo znotraj EU, za kar je prav tako treba poiskati rešitev.
Ravnanje na področju vizumov in vzajemnosti se mora za mednarodno skupnost izkazati še posebej vzorno.
15.3.2005
MNENJE Odbora za zunanje zadeve
za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
o predlogu Uredbe Sveta , ki se nanaša na spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001 glede mehanizma vzajemnosti
( KOM(2004)0437 – C6‑0097/2004 – 2004/0141(CNS) )
Pripravljavka mnenja:
Marielle De Sarnez
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve je bil zaprošen za spremembo predloga uredbe Sveta, ki se nanaša na spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001 glede mehanizmov vzajemnosti.
Od leta 2001 do sedaj mehanizem vzajemnosti pravzaprav nikoli ni bil sprožen, glavni razlog za zavračanje držav članic je bil v primeru tretjih držav, za katere velja sistem vizumov. Mehanizem, ki je preveč tog in z avtomatičnem karakterjem, je odvračal države članice, da bi se zatekle k njemu, s čimer so se izognile povzročanju kriz večjih razsežnosti, predvsem na področju zunanjih odnosov. Sedanji mehanizem je potrebno ponovno pregledati tako, da bo bolj uporaben in prožen, tako da se bo upoštevala politična in diplomatska razsežnost, neločljiva od njegovega izvajanja.
V ta namen je potrebno poskrbeti, da se obvestilo Komisiji posreduje tudi Svetu, in da lahko država članica v okviru tega obvestila zaprosi Komisijo za določen rok pred sprožitvijo instrumenta. Prav tako mora biti ohranjena možnost, da država članica poda mnenje o celoti ukrepov, ki jih lahko sprejme namesto ali kot dopolnitev pri vzpostavitvi vizumske obveznosti za zadevno tretjo državo.
Poleg tega Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za svoboščine in pravice državljanov, naj preuči možnost Evropske unije za razvoj vrste dodatnih in sorazmernih mehanizmov, ustreznih za vse situacije nevzajemnosti. Sankcije lahko vključujejo vse politične, gospodarske in diplomatske ukrepe, ki jih ima na voljo Evropska unija.
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, naj v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
UVODNA IZJAVA 2
(2)Zaradi resnosti situacij nevzajemnosti je potrebno, da jih zadevna ali zadevne zadevne države članice obvezno naznanijo. Da dosežemo, da zadevna tretja država ponovno opusti vizumsko obveznost za državljane zadevne države članice, je treba predvideti mehanizem kombinacije dejanj na različnih stopnjah in različno intenzivno, ki se lahko zelo hitro uporabijo. Tako je potrebno, da Komisija brez odloga začne s postopki pri tretji državi, poda poročilo Svetu, ter ima v vsakem trenutku možnost, da Svetu predlaga sprejem začasne odločitve za ponovno uvedbo vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države.
cause. Zatekanje k taki začasni odločitvi ne sme predstavljati ovire za možnost premestitve zadevne tretje države v Prilogo I Uredbe (ES) št. 539/2001. Med drugim je treba predvideti časovno zvezo med začetkom veljavnosti
začasnega ukrepa in morebitnim predlogom premestitve te države v Prilogo I.
(2)Zaradi resnosti situacij nevzajemnosti je potrebno, da jih zadevna ali zadevne zadevne države članice obvezno naznanijo. Da dosežemo, da zadevna tretja država ponovno opusti vizumsko obveznost za državljane zadevne države članice, je treba predvideti mehanizem kombinacije dejanj na različnih stopnjah in različno intenzivno, ki se lahko zelo hitro uporabijo. Tako je potrebno, da Komisija brez odloga začne s postopki pri tretji državi, poda poročilo Svetu in Parlamentu , ter ima v vsakem trenutku možnost, da Svetu predlaga sprejem začasne odločitve za ponovno uvedbo vizumske obveznosti za državljane zadevne tretje države. Zatekanje k taki začasni odločitvi ne sme predstavljati ovire za možnost premestitve zadevne tretje države v Prilogo I Uredbe (ES) št. 539/2001. Med drugim je treba predvideti časovno zvezo med začetkom veljavnosti
začasnega ukrepa in morebitnim predlogom premestitve te države v Prilogo I.
Obrazložitev
Pomembno je, da je Evropski parlament v celoti obveščen o situaciji nevzajemnosti, da lahko na tej osnovi sprejme ustrezne ukrepe in merila, zlasti v okviru mednarodnih odnosov z zadevno državo.
Predlog spremembe
2
ČLEN 1, TOČKA (a)
(a) v desetih dneh, ko tretja država uvede ali uporabi vizumsko obveznost, zadevna država članica o tem pisno obvesti Komisijo; to obvestilo je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, serija C;.
(a) v desetih dneh, ko tretja država uvede ali uporabi vizumsko obveznost, zadevna država članica o tem pisno obvesti Komisijo in Svet ; temu obvestilu je lahko priložena prošnja z razumnim rokom in/ali mnenje o ukrepih, ki se jih lahko sprejme proti tretji državi. to obvestilo je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, serija C;.
Obrazložitev
Pomembno je, da sta Svet in Komisija istočasno obveščena o utemeljitvi tretje države glede uvedbe vizumske obveznosti za državljane države članice. To omogoči ostalim državam članicam solidarno delovanje v okviru diplomatskih odnosov z zadevno tretjo državo.
Ponovno pregledani mehanizem mora biti bolj prilagodljiv. Državi članici mora omogočiti, da lahko zaprosi za rok, ki bi ji v primeru, če bi želela sama rešiti situacijo, to omogočil s političnimi in diplomatskimi pogajanji. Poleg tega je pomembno, da lahko država članica poda mnenje o morebitnih ukrepih, ki bi jih Komisija uvedla do zadevne tretje države.
Predlog spremembe
3
ČLEN 1, TOČKA (b)
(b) Komisija takoj začne postopke z organi oblasti zadevne tretje države za ponovno uvedbo oprostitve vizumov ter, najkasneje v šestih mesecih od datuma objave obvestila, o tem poda poročilo Svetu;
(b) Komisija takoj začne postopke z organi oblasti zadevne tretje države za ponovno uvedbo oprostitve vizumov ter, najkasneje v šestih mesecih od datuma objave obvestila, o tem poda poročilo Svetu in Parlamentu ;
Obrazložitev
Pomembno je, da je Parlament v celoti obveščen o situaciji nevzajemnosti, da lahko na tej osnovi sprejme ustrezne ukrepe in merila, zlasti v okviru mednarodnih odnosov z zadevno državo.
Predlog spremembe
4
Člen 2
Države članice, katerih državljani so na datum začetka veljavnosti te uredbe obvezani pridobiti vizum s strani tretje države iz Priloge II Uredbe (ES) št. 539/2001, o tem pisno obvestijo Komisijo v desetih dneh od začetka veljavnosti. Obvestilo je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, serija C.
Države članice, katerih državljani so na datum začetka veljavnosti te uredbe obvezani pridobiti vizum s strani tretje države iz Priloge II Uredbe (ES) št. 539/2001, o tem pisno obvestijo Komisijo in Svet v desetih dneh od začetka veljavnosti. Temu obvestilu je lahko priložena prošnja za razumni rok in/ali mnenje o možnih ukrepih proti tretji državi. Obvestilo je objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, serija C.
Uporabljajo se določbe točk b) do f) člena 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001, kot je spremenjena s to Uredbo.
Uporabljajo se določbe točk b) do f) člena 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001, kot je spremenjena s to Uredbo.
Obrazložitev
Pomembno je, da sta Svet in Komisija istočasno obveščena o utemeljitvi tretje države glede uvedbe vizumske obveznosti za državljane države članice. To omogoči ostalim državam članicam solidarno delovanje v okviru diplomatskih odnosov z zadevno tretjo državo.
Ponovno pregledani mehanizem mora biti bolj prilagodljiv. Državi članici mora omogočiti, da lahko zaprosi za rok, ki bi ji v primeru, če bi želela sama rešiti situacijo, to omogočil s političnimi in diplomatskimi pogajanji. Poleg tega je pomembno, da lahko država članica poda mnenje o morebitnih ukrepih, ki bi jih Komisija uvedla do zadevne tretje države.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Sveta , ki se nanaša na spremembo Uredbe (ES) št. 539/2001 glede mehanizma vzajemnosti
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0437 – C6‑0097/2004 – 2004/0141(CNS) ]
Pristojni odbor
LIBE
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
AFET 15.9.2004
Okrepljeno sodelovanje
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Marielle De Sarnez 29.9.2004
Obravnava v odboru
1.2.2005
15.3.2005
Datum sprejetja
15.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
28
5
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Vittorio Emanuele Agnoletto, Monika Beňová, André Brie, Elmar Brok, Paul Marie Couteaux, Simon Coveney, Ryszard Czarnecki, Giorgos Dimitrakopoulos, Anna Elzbieta Fotyga, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Jelko Kacin, Bogdan Klich, Cecilia Malmström, Willy Meyer Pleite, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Justas Vincas Paleckis, Tobias Pflüger, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, György Schöpflin, Ursula Stenzel, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Irena Belohorská, Marielle De Sarnez, Árpád Duka-Zólyomi, Anneli Jäätteenmäki, Tunne Kelam, Athanasios Pafilis, Józef Pinior, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2001 v zvezi z mehanizmom vzajemnosti
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0437 – C6‑0097/2004 – 2004/0141(CNS)
Pravna podlaga
člen 67 ES
Podlaga v Poslovniku
člen 51
Datum posvetovanja z EP
26.7.2004
Pristojni odbor
LIBE
Datum razglasitve na zasedanju
15.9.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje
AFET
DEVE
Datum razglasitve na zasedanju
15.9.2004
15.9.2004
Niso dali mnenja
DEVE
Datum sklepa
2.12.2004
Okrepljeno sodelovanje
Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec(- ka )
Henrik Lax
Datum imenovanja
13.9.2004
Nadomeščeni(-a) poročevalec(- ka )
Poenostavljeni postopek
Datum sklepa
Sporna pravna podlaga
datum mnenja JURI
Sprememba dotacije
datum mnenja BUGD
Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom
Datum sklepa na zasedanju
Posvetovanje z Odborom regij
Datum sklepa na zasedanju
Obravnava v odboru
22.9.2004
21.2.2005
16.3.2005
Datum sprejetja
16.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
34
proti:
5
vzdržani:
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Carlos Coelho, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Patrick Gaubert, Magda Kósáné Kovács, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Henrik Lax, Sarah Ludford, Edith Mastenbroek, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Martine Roure, Michele Santoro, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Panayiotis Demetriou, Ignasi Guardans Cambó, Jeanine Hennis-Plasschaert, Luis Francisco Herrero-Tejedor, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Marie-Line Reynaud, Agnes Schierhuber, Bogusław Sonik
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Thijs Berman, Joel Hasse Ferreira, Tadeusz Zwiefka
Datum predložitve – A6
21.3.2005
A6‑0065/2005
Pripombe
