P6_TA(2006)0295
Nedavni razvoj dogodkov in nadaljnje možnosti na področju prava družb
A6-0229/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o nedavnem razvoju dogodkov in nadaljnjih možnostih v zvezi s pravom družb ( 2006/2051(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. maja 2003 z naslovom "Posodabljanje prava družb in izboljšanje upravljanja podjetij v Evropski uniji – načrt za napredek" ( KOM(2003)0284 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu: Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za Lizbonsko strategijo ( KOM(2005)0024 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "Skupni ukrepi za rast in zaposlovanje: Lizbonski program Skupnosti" ( KOM(2005)0330 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom "Rezultati preverjanja zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca" ( KOM(2005)0462 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja" ( KOM(2005)0535 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti – Moderna politika za MSP za rast in zaposlovanje" ( KOM(2005)0551 ),
–
ob upoštevanju Resolucije z dne 21. aprila 2004 o posodabljanju prava družb in izboljšanju upravljanja podjetij UL C 104 E, 30.4.2004, str. 714.
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0229/2006 ),
A.
ker akcijski načrt, predlagan v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 21. maja 2003 ("akcijski načrt 2003"), opredeljuje pomembne cilje za posodobitev prava družb in upravljanja podjetij,
B.
ker je bil pri doseganju teh ciljev že dosežen pomemben napredek,
C.
ker je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev mehanizmov prava družb, ki povečujejo učinkovitost in konkurenčnost poslovanja v Evropi, saj je treba akcijski načrt 2003 obravnavati glede na prenovljeno Lizbonsko strategijo,
D.
ker izboljšanje konkurenčnosti evropskega poslovanja zahteva celostni pristop na ravni EU,
E.
ker je nujno treba izboljšati zakonodajno okolje za podjetja, da bomo lahko dosegli cilje programa Lizbonske strategije,
F.
ker bi bilo treba na zakonsko urejen sistem udeležbe delavcev na ravni podjetij, kot ga poznajo v številnih državah članicah, gledati kot na sestavni del evropskega načina upravljanja podjetij, ki prispeva k doseganju ciljev Lizbonske strategije,
G.
ker je boljša pravna ureditev še posebej pomembna za mala in srednje velika podjetja (MSP),
H.
ker je poenostavitev pravnega reda EU s področja prava družb lahko učinkovito orodje za izboljšanje učinkovitosti zakonodajnega okvira; ker pa poenostavitev ne pomeni tudi deregulacije,
Splošni vidiki
1.
poziva Komisijo, da zagotovi skladnost ukrepov, namenjenih posodabljanju na področju prava družb in upravljanja podjetij, z ukrepi v sorodnih sektorjih, kot na primer finančnih storitvah, industrijski politiki, socialni politiki in družbeni odgovornosti gospodarskih družb;
2.
poudarja pomembnost upoštevanja sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti glede načela svobode ustanavljanja;
3.
poziva Komisijo, da pri odločanju o nadaljnjih ukrepih za razvoj prava družb upošteva evropski socialni model; to vključuje tudi udeležbo delavcev;
Boljša pravna ureditev in poenostavitev
4.
poudarja pomembnost boljše pravne ureditve, da se zagotovi učinkovitejši zakonodajni okvir; poudarja, da je pomembno izboljšati kakovost zakonodaje s sistematičnimi posvetovanji z zainteresiranimi stranmi o vseh prihodnjih pobudah, strogim upoštevanjem načela subsidiarnosti, izbiranjem instrumentov, ki podjetja manj obremenjujejo in jim omogočajo čim večjo prilagodljivost, ter z obsežno presojo vplivov v zvezi z vsako novo zakonodajno pobudo;
5.
poudarja, da se o veljavnih direktivah ES o pravu družb ne sme več razpravljati: treba bi jih bilo poenostaviti le v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih, če ne obravnavajo zelo občutljivih zadev ali niso rezultat zahtevnih kompromisov, da ne povzročimo škodljivega učinka na zadevne družbe;
6.
poziva Komisijo, da podrobno razloži načrte za predstavitev popolne združitve direktiv o pravu družb v en sam akt; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba dati prednost cilju doseganja jasnosti in skladnosti pravnega reda EU s področja prava družb znotraj različnih področij prava družb; poziva Komisijo, da zlasti navede, katere direktive se bi preoblikovale, katere razveljavile, katere kodificirale in katere spremenile;
Mala in srednje velika podjetja
7.
pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev boljšega zakonodajnega okolja za MSP;
8.
poziva Komisijo, da pri ocenjevanju vpliva zakonodajnih predlogov na področju prava družb preveri razsežnost MSP ter zagotovi, da se potrebe MSP ustrezno in sistematično upoštevajo;
9.
poudarja, da je treba zlasti odpraviti ovire, s katerimi se soočajo MSP v smislu upravnega bremena;
10.
poziva Komisijo, da v prihodnjih zakonodajnih predlogih ali bodočih revizijah veljavne zakonodaje bolj upošteva potrebe MSP; opozarja, da MSP odpirajo nova delovna mesta in poganjajo gospodarsko rast;
Upravljanje podjetij
11.
poudarja pomembnost razvijanja najboljših praks, ki spoštujejo različne tradicije in sisteme v državah članicah;
12.
ugotavlja, da sta bila ustanovljena Evropski forum za upravljanje podjetij in Svetovalna skupina za upravljanje podjetij, ter poziva Komisijo, da Parlament redno seznanja z rezultati dela teh dveh organov in odločitvami, sprejetimi na podlagi teh rezultatov;
13.
obžaluje, da Komisija ni oblikovala jasne vizije upravljanja evropskih družb, temveč očitno sprejema ad hoc ukrepe na različnih področjih; ponavlja sklepe svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 21. aprila 2004 in poziva Komisijo, naj ravna v skladu z njimi;
14.
poudarja, da upravljanje podjetij ne obsega samo odnosov med delničarji in upravo, saj so za uravnoteženo sprejemanje odločitev pomembne tudi druge zainteresirane strani znotraj podjetja, ki bi jim moralo biti omogočeno sodelovanje pri sprejemanju odločitev o strategiji podjetja; poudarja, da bi bilo še zlasti potrebno uvesti obveščanje zaposlenih in posvetovanja z njimi;
15.
izraža pomisleke glede potrebnosti evropske pobude na področju pravice delničarjev do posebne preiskave, saj ta neposredno zadeva delitev pristojnosti med direktorji, ki podjetje upravljajo, in delničarji, to pa je področje, ki ga ponavadi obravnava nacionalno pravo družb; poleg tega meni, da je treba vsako nadaljnjo pobudo oceniti z vidika tekočega zakonodajnega postopka; poudarja, da nedavni predlog direktive o pravicah delničarjev že predvideva pravico do dodajanja točk na dnevni red skupščine delničarjev in do predložitve resolucij;
16.
poudarja potrebo po vključitvi regulatorjev in nadzornikov finančnih trgov v razvoj jasnih pravil in priporočil za upravljanje podjetij ter po tesnem usklajevanju politik na področju regulative finančnih trgov na eni strani in na področju prava družb na drugi strani;
Pravo družb
17.
pozdravlja zgoraj omenjeni Komisijin predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev družb, ki imajo registrirani sedež v državi članici in katerih delnice so sprejete v trgovanje na reguliranem trgu ter o spremembi Direktive 2004/109/ES ( 2005/0265(COD) );
18.
pozdravlja dosežene sporazume o naslednjih predlogih:
a)
predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 77/91/EGS o ustanavljanju delniških družb in ohranjanju ter spreminjanju njihovega kapitala ( 2004/0256(COD) );
b)
predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS v zvezi z letnimi računovodskimi izkazi posameznih vrst družb in konsolidiranih letnih poročil ( 2004/0250(COD) );
19.
poziva Komisijo, da predlaga ukrepe za izboljšanje čezmejne dosegljivosti informacij o izločitvah direktorjev;
20.
ugotavlja, da evropska pobuda na področju nepravilnega trgovanja ni potrebna, saj v državah članicah že obstajajo zadevna pravila; čeprav se ta pravila v državah članicah lahko razlikujejo, nacionalne razlike ne predstavljajo nobene ovire za notranji trg;
21.
poziva Komisijo, da pripravi predlog za razslojitev obveznosti razkritja lastniških deležev; bi pozdravil razdelitev na naslednje odstotne stopnje: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % in 20 %, skupaj z obvezno prijavo za vsako odstotno točko nad 20 %; ugotavlja, da bo razdelitev obveznosti razkritja na stopnje posledično pripomogla tudi k večji preglednosti lastništva delnic;
22.
poziva Komisijo, da določi jasna pravila, ki bodo urejala prehodna obdobja, tj. "dostojne intervale", po katerih aktivni člani upravnega odbora, ki želijo biti ob odhodu iz upravnega odbora premeščeni v nadzorni odbor (v dualističnem sistemu) ali v neizvršni odbor (v monističnem sistemu), to lahko storijo; ugotavlja, da morajo ta prehodna obdobja trajati vsaj dve leti; poudarja pomen takšnih prehodnih obdobij pri ohranjanju neodvisnosti nadzornih odborov;
23.
poziva Komisijo, naj zakonodajna vprašanja, kot je neodvisnost direktorjev, raje rešuje s pomočjo zakonodajnih sredstev (direktiv), kot pa s priporočili, saj so na ta način vključeni tudi javnost in zakonodajni organi, sprejeta pravila pa odražajo dejansko prakso;
24.
poziva Komisijo, naj bo pozorna na navzkrižje interesov ter nesorazmerno kopičenje informacij in vpliva nekaterih velikih udeležencev iz verige posrednikov in svetovalcev, ki sodelujejo pri uveljavljanju glasovalnih pravic delničarjev v podjetjih, ter poudarja, da je za obrambo izdajateljev pred nepotrebno koncentracijo in usklajenim delovanjem delničarskih strank potrebna preglednost in poštene možnosti;
25.
poziva k jasnemu regulativnemu režimu za razkritja in primerljivost podatkov o posameznih plačah direktorjev in plačnih politikah za direktorje, vključno z elementi, kot so pokojninsko zavarovanje in nagrajevanje z delniškimi opcijami;
26.
poziva Komisijo, naj zagotovi, da lahko družbe izbirajo med različnimi sistemi upravljanja, vključno z enotirnim in dvotirnim sistemom, brez potrebe po sprejetju določil o pristojnostih in obveznostih upravnih organov družbe;
27.
poziva Komisijo, da pregleda možnosti za revizijo pravil v statutu evropskega podjetja o ustanavljanju takšnih družb za poenostavljanje teh pravil in njihovo prilagajanje zahtevam trga;
28.
poziva Komisijo, da predloži predlog o evropski zasebni družbi, da se izpolnijo potrebe MSP;
29.
močno obžaluje dejstvo, da se je Komisija že odločila, da umakne dva predloga Uredbe o statutu evropskega združenja ( 1991/0386(COD) ) in Uredbe o statutu evropske vzajemne družbe ( 1991/0390(COD) ) ter dva predloga direktiv o dopolnitvi teh statutov glede udeležbe delavcev ( 1991/0387(COD) in 1991/0391(COD) );
30.
vendar ugotavlja, da je Komisija v svojem akcijskem načrtu 2003 izrazila namero, da bo dejavno podpirala zakonodajni postopek, ki se izvaja v zvezi s temi statuti, kot odziv na željo, ki jo je izrazil Parlament, da naj se posebna pozornost nameni razvoju novih pravnih oblik podjetij; meni, da so ti predlogi koristni instrumenti za razvoj gospodarske dejavnosti v vsej Evropi s strani združenj in vzajemnih družb;
31.
poziva Komisijo, da predloži nove predloge za statute evropskih vzajemnih družb in evropskih združenj;
32.
poudarja, da je prenos registriranega sedeža pravne ali fizične osebe danes nemogoč ali oviran zaradi zahtev, določenih na nacionalni ravni, da je direktiva na tem področju bistvena za svobodo ustanavljanja in da bi dolgo pričakovana štirinajsta direktiva na področju prava družb zapolnila vrzel v sistemu notranjega trga za družbe;
33.
zato poziva Komisijo, da v bližnji prihodnosti predloži predlog v zvezi s štirinajsto direktivo na področju prava družb o čezmejnem prenosu registriranega sedeža družb z omejeno odgovornostjo; poudarja, da se prenos registriranih sedežev ne sme uporabljati napačno, recimo za omejevanje pravic delavcev, zlasti v zvezi z udeležbo delavcev pri odločitvah družbe, ali za zmanjševanje zaščite upnikov; še zlasti meni, da mora biti varovanje pridobljenih pravic delavcev v zvezi z njihovo udeležbo pri odločitvah družbe jasen cilj direktive;
34.
poziva Komisijo, da nadaljuje pripravo zakonodaje Skupnosti, ki zagotavlja druge pravne oblike podjetniških organizacij, kot je npr. Evropska fundacija;
35.
priporoča, da bi morala Komisija nadalje preučiti, ali obstaja potreba po obravnavanju težav skupin in piramid, zlasti v zvezi z okvirom za preglednost struktur skupin in posebnih težav, povezanih s piramidnimi strukturami;
36.
poziva Komisijo, da posveti več pozornosti vprašanju izločitve iz trgovanja na borzi in da pripravi zakonodajni predlog za prihodnje usklajevanje na ravni EU; ugotavlja, da izločitev podjetja iz trgovanja na borzi, čeprav je mogoča v državah članicah, vključuje izjemne upravne in pravne stroške za vpletena podjetja; še enkrat poziva, da se v prihodnosti omogoči možnost preoblikovanja podjetja v zasebno podjetje z minimalnimi upravnimi napori, zlasti upoštevajoč varovanje finančnih interesov delničarjev;
37.
poziva Komisijo, da učinkoviteje vključi Parlament v razprave o mednarodnih in evropskih računovodskih standardih ter da spodbudi opredelitev evropskega pristopa, ki bo temeljil na najboljših praksah in tradicijah v državah članicah, namesto slepega sledenja tradicijam revizije v ZDA; ponovno poudarja, da v mednarodnih organizacijah za postavljanje standardov potrebujemo več predstavnikov z evropskim ozadjem, da bi tako utemeljili pravi mednarodni pristop; poudarja, da pravila o računovodskih standardih vplivajo na davčno zakonodajo in poslovne strukture;
38.
obžaluje, da Svet za mednarodne računovodske standarde (IASB) ne premore demokratičnega nadzora in zato sprejema odločitve, ki ne odražajo ustrezno realnosti, v kateri so se znašla evropska podjetja – te odločitve se recimo ne uspejo odzvati na potrebe MSP; kot primer navaja zahtevo iz IAS 32, da je v bilanci stanja treba razlikovati med kapitalom in dolgovi, kar je v primeru partnerstev pripeljalo do znatnih materialnih problemov, npr. izkrivljenega prikaza njihove kreditne sposobnosti; zato poziva Komisijo, da zagotovi, da bodo sklepi Evropskega parlamenta v IASB dobili večjo težo;
39.
želi pojasniti, da ni v pristojnosti Komisije podpirati mednarodne standarde računovodskega poročanja za MSP;
40.
poziva Komisijo, da sprejme nadaljnje ukrepe za to, da se bo pravni red EU s področja prava družb stalno preverjal;
41.
poziva Komisijo, da temeljito spremlja prenos pravnega reda EU s področja prava družb v državah pristopnicah v predpristopnem obdobju in da poroča o rezultatih tega spremljanja;
42.
pričakuje rezultate zunanje študije o sorazmernosti med lastništvom in nadzorom v podjetjih, ki kotirajo na borzi v EU, ki jo je naročila Komisija, če bo v tej študiji opravljena ne samo nepristranska analiza empiričnih in teoretičnih dokazov o učinkih, ki jih imajo različni lastniški modeli v državah članicah na gospodarsko učinkovitost, lastniški nadzor podjetij in možnosti za čezmejne transakcije, pač pa tudi temeljita analiza prava družb, kar zadeva širši gospodarski in pravni položaj v državah članicah ter različne modele upravljanja podjetij; poudarja, da je treba ustrezno upoštevati potrebo po preglednosti strukture nadzornih pravic;
43.
pričakuje, da bo Komisija po potrebi pripravila zakonodajni predlog o načelu "ena delnica – en glas" šele po končanem pregledu Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem UL L 142, 30.4.2004, str. 12.
, kakor je predvideno v členu 20 te direktive, in oceni te direktive;
44.
poziva Komisijo, da predlaga ukrepe za večjo preglednost na področju institucionalnih vlagateljev; opozarja, da je potrebna preglednost pri naložbeni politiki, glasovalni politiki in lastništvu delnic, ter da takšna preglednost ne sme biti omejena na odnos med skladi in posameznimi vlagatelji; opozarja, da bi morale za institucionalne vlagatelje veljati tudi določene obveznosti razkritja, ki jih imajo do podjetij, v katerih so dejavni, npr. glede njihovih namenov in predvidenega trajanja njihove dejavnosti;
45.
poziva Komisijo, da obvesti Parlament o rezultatih posvetovanja o prihodnjih prednostnih nalogah za akcijski načrt 2003, ki ga je začela Komisija decembra 2005, ter da podrobno razloži odločitve, ki jih je sprejela kot posledico rezultata tega posvetovanja;
46.
poziva Komisijo, da analizira težave, povezane z izvajanjem obstoječe zakonodaje, zato da se rezultati te analize upoštevajo pri razmišljanju o novih zakonodajnih predlogih;
47.
poziva Odbor za pravne zadeve in Odbor za ekonomske in monetarne zadeve, da spremljata delo Komisije;
o
o o
48.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
