Plenarno zasedanje v Strasbourgu od 24. do 27. septembra 2007
2007-09-20 - 13:58
Osrednja tema drugega septembrskega zasedanja bo vprašanje tako zakonitega kot nezakonitega priseljevanja v Evropi, poslanci pa bodo med drugim sprejemali tudi sveženj zakonodaje o železniškem prometu ter obravnavali predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega tehnološkega in inovacijskega inštituta .
Ponedeljek, 24. september
Parlament bo zasedanje začel z razpravo o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi ter nadaljeval z obravnavo predlogov dveh uredb in direktive s področja železniškega prometa. Ker je sveženj zakonodaje ž e usklajen s Svetom EU, poslanci k predlogu ne bodo dodajali dopolnil. Torek, 25. september Dopoldne bosta na dnevnem redu dve poročili o prestrukturiranju skupnega trga sladkorja , po opoldanskih glasovanjih pa bo parlament popoldne obravnaval predlog uredbe o ustanovitvi Evropskega tehnološkega inštituta ter poročilo o skupni zunanji politiki na področju energetike reviziji skupnega.
Sledilo bo poročilo o učinkovitosti in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja, večerni del zasedanja bo namenjen vprašanjem Svetu in Komisiji.
Sreda, 26. september Na osrednji razpravi v dopoldanskih urah se bo do poslanci posvetil i vprašanju priseljevanja v Evropi , popoldne pa bodo predstavniki Sveta EU in Komisije predstavili stališča o tajnih pridržanjih in nelegalnih prevozih pridržanih oseb v katera so vpletene države članice Sveta Evrope.
Zvečer bo na dnevnem redu poročilo o odgovornosti ponudnikov čezmejnih storitev. Četrtek, 27. september Zadnji dan zasedanja bosta na dnevnem redu poročili o uporabi načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost ter o enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji.
Spremljanje razprav in dogodkov v Evropskem parlamentu v živo preko interneta: EP Live 20070831BRI09932
SL
1
A
/eplive/vod/schedule/default_sl.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Priseljevanje
Zakonito priseljevanje in boj proti nezakonitim migracijam
2007-09-20 - 13:58
V osrednji razpravi plenarnega zasedanja bodo predstavniki Sveta EU in Komisije poslancem predstavili stališča in ukrepe za boj proti nezakonitemu priseljevanju v Evropo, ki se je spet dramatično povečalo v poletnih mesecih. Parlament bo obravnaval tudi dve poročili o tej temi: predloge za usmerjanje zakonitega priseljevanja ter ukrepe za zmanjšanje nezakonitih migracij. Italijanska poslanka Lilli GRUBER (PES, IT) bo predstavila poročilo na lastno pobudo, v katerem vztraja, da se nezakonitega priseljevanja ne bo moglo uspešno zajeziti vse dotlej, dokler EU ne bo drugače opredelila svoje politike zakonitega priseljevanja, saj sta pojava tesno povezana.
Po podatkih Eurostata v 27 državah članicah Evropske unije zakonito prebiva približno 18,5 milijona državljanov tretjih držav, medtem ko v drugih državah članicah prebiva skoraj 9 milijonov državljanov Unije. Zaradi staranja in demografskih sprememb bo treba ponovno opredeliti politike priseljevanja, saj glede na trenutno in prihodnje stanje na trgih dela v EU obstaja potreba po dobro urejenem zakonitem priseljevanju - po podatkih Eurostata bo v Evropi do leta 2050 za več kot 50 milijonov manj delovno aktivnih prebivalcev. Celovit in dosleden dostop do priseljevanja pa je treba oblikovati na evropski ravni, saj sprememba politike priseljevanja v eni državi članici vpliva na migracijske tokove in razvoj v drugih državah članicah.
Poročevalka ugotavlja, da preveč restriktivne možnosti za zakonito vstopanje v Evropsko unijo posredno spodbujajo nedovoljeno priseljevanje, zato bi nove možnosti zakonitega priseljevanja prispevale k boju proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi. Odbor ob tem podpira namero Komisije, da opredeli pogoje vstopa in bivanja za izbrane kategorije ekonomskih priseljencev, tudi nekvalificiranih ali slabo kvalificiranih delavcev.
Poslanci pozdravljajo sporočilo Komisije o krožni migraciji in partnerstvih za mobilnost med Evropsko unijo in tretjimi državam. Menijo, da je treba odpraviti škodljive učinke bega možganov in nasprotno spodbujati tako imenovano "kroženje možganov". Podpirajo tudi uvedbo delovnega dovoljenja EU (modre izkaznice), ki bi olajšala prosto gibanje "možganov" v Evropi in premestitve zaposlenih znotraj multinacionalk.
Poročilo še poudarja, da imajo mediji, zlasti evropski ponudniki javnih televizijskih in radijskih storitev, posebno odgovornost pri širjenju prave podobe priseljevanja in odpravljanju stereotipov.
Prednostne naloge v boju proti nezakonitemu priseljevanju
Poslanec Javier MORENO SÁNCHEZ (PES, ES) pa bo na plenarnem zasedanju predstavil poročilo, ki med drugim poudarja, da nezakonitih priseljencev ne bi smeli obravnavati kot kriminalce, saj številni med njimi tvegajo življenja v iskanju svobode ali načinov za izboljšanje svojega življenjskega položaja v Evropi.
Po nepopolnih ocenah se število državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Evropski uniji, giblje med 4,5 in 8 milijonov, številni od teh nezakonitih priseljencev pa so v EU vstopili zakonito in nato prenehali izpolnjevati vstopne pogoje. Poročilo ugotavlja, da je treba znotraj Unije izboljšati kakovost in skladnost razpoložljivih statističnih podatkov.
Parlamentarci poudarjajo svoje odločno nasprotovanje zamisli o ustanovitvi sprejemnih centrov ali centrov za pridržanje za nezakonite priseljence ali prosilce za azil zunaj meja Unije in v regijah izvora priseljencev. Člani odbora EP za državljanske svoboščine so tudi pretreseni zaradi nečloveških pogojev v različnih centrih za pridržanje migrantov in prosilcev za azil, ki so jih obiskali v EU in pozivajo države članice, naj z zagotavljanjem preventivnih ukrepov in nudenjem zdravniške oskrbe v svojih politikah preseljevanja zagotovijo visoko stopnjo zdravstvenega varstva priseljencev.
Boj proti trgovini z ljudmi
Odbor je prepričan, da je treba posebno pozornost nameniti tako boju proti trgovini z ljudmi kot tistim, ki so njene žrtve, zlasti ranljivim osebam, ženskam in mladoletnikom, pri čemer mora postati boj proti trgovcem z ljudmi prednostna naloga Unije. Parlamentarci zato pozdravljajo akcijski načrt Komisije v zvezi s tem in poudarjajo, da bi moral načrt upoštevati potrebo po sodelovanju z državami izvora in tranzita.
Obravnavanje odobritev
Številne države so najavile ali začele izvajati postopek odobritev, kar je njihova diskrecijska pravica, vendar je to pogosto le znak pomanjkanja ustreznih ukrepov za obravnavanje pojava. Masovna ureditev statusa nezakonitih priseljencev bi morala biti enkratno dejanje, saj ne odpravi resničnih vzrokov težav. Poslanci se tudi zavedajo, da sprememba politike priseljevanja v eni državi članici lahko vpliva na migracijske tokove in razvoj v drugih članicah. Države EU bi zato morale v skladu z načeloma lojalnega sodelovanja in medsebojne solidarnosti pri izmenjavi informacij uporabljati vzajemni informacijski sistem, ki je začel delovati leta 2007.
Frontex
Poročilo na koncu še ugotavlja, da mora agencija za nadzor zunanjih meja Frontex prejeti potrebna sredstva za svoje delovanje in močno obžaluje dejstvo, da nekatere države članice niso držale svoje obljube ter njegovih dejavnosti niso podprle z logističnimi sredstvi in kadri. Tako so ob migracijskih tokovih z afriške celine proti Evropi južne države članice na zunanjih mejah Unije, zlasti manjše države članice, kot sta Malta in Ciper, zdaj nesorazmerno obremenjene, kar zahteva okrepitev ukrepov za skupno upravljanje zunanjih meja.
Prednostna razprava:
Izjavi Sveta in Komisije - Priseljevanje
Poročilo: Lilli Gruber (A6-0322/2007) - Akcijski načrt na področju zakonitega priseljevanja
Poročilo: Javier Moreno Sánchez (A6-0323/2007) - Politične prednostne naloge v okviru boja proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav
Poročili na lastno pobudo
Razprava: Sreda, 26. september 2007 Poročilo: Lilli Gruber - Akcijski načrt na področju zakonitega priseljevanja Poročilo: Javier Moreno Sánchez - Politične prednostne naloge v okviru boja proti nezakonitemu priseljevanju državljanov tretjih držav
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0322 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0323 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Promet
Tretji sveženj zakonodaje o železniškem prometu
2007-09-20 - 13:58
Evropski parlament bo v torek sprejemal dve direktivi in uredbo o spremembah skupne zakonodaje na področju železniškega prometa. Z novimi predpisi naj bi prevozniki potnikom zagotavljali več pravic, predvideno pa je tudi odprtje omrežij za mednarodni promet in uvedba evropskega dovoljenja za strojevodje. Svet EU in parlament sta do soglasja o predlog ih prišla šele v spravnem postopku, v tokratni obravnavi pa ne bo dodanih dopolnil, zato bo zakonodaja lahko kmalu stopila v veljavo.
Odprtje omrežij za mednarodni promet
Poročilo Georga JARZEMBOWSKEGA (EPP-ED, DE) obravnava predlog direktive o razvoju železnic. Z novo direktivo naj bi se železniška omrežja odprla za mednarodni potniški promet do 1. januarja 2010, kar naj bi povečalo konkurenčnost na trgu ter s tem posledično tudi višjo raven storitev za potnike.
Odprtje omrežij pomeni, da bi imeli pri izvajanju mednarodnih storitev prevozniki pravico, da potnike pobirajo in odlagajo na kateri koli postaji na mednarodni progi, vključno s postajami v isti državi članici. To pa naj ne bi pomenilo odprtja trga domačih storitev potniškega prometa - direktiva govori o pomožnih postankih na mednarodni progi, dostop pa se nanaša na storitve, katerih glavni namen je prevoz potnikov na mednarodnem potovanju.
Izjema ostaja za države članice, kjer delež mednarodnega potniškega prometa predstavlja več kot polovico realizacije prevoznikov - tam naj bi se omrežja odprla s 1. januarjem 2012. Najkasneje v dveh letih po začetku veljavnosti direktive bo morala Komisija pripraviti oceno stanja in pripraviti predloge za morebitno odpiranje trga tudi za domače storitve.
Potrdila za strojevodje
Direktiva o izdajanju potrdil za upravljanje lokomotiv in vlakov bo uvedla evropsko dovoljenje za opravljanje teh poklicev. Sestavljeno bo iz dveh delov: evropskega dovoljenja (dokazila o osnovni izobrazbi, splošni strokovni usposobljenosti ter zdravstveni sposobnosti) in usklajenega dopolnilnega spričevala. Zakonodaja tudi določa pristojnosti in odgovornosti glede usposabljanja, ocenjevanja in priznavanja kvalifikacij strojevodij in članov vlakovnega osebja, ki opravljajo naloge v zvezi z varnostjo.
Poročevalec Gilles SAVARY (PSE, FR) je v pogajanjih s Svetom EU dosegel, da direktiva velja tudi za spričevala vlakovnega osebja in ne le za strojevodje. Komisija pa bo morala najkasneje v dveh letih in pol pripraviti poročilo o osebju, ki opravlja naloge v zvezi z varnostjo. Odškodnine za zamude v potniškem prometu Uredba o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu bo po zaslugi parlamenta ob koncu leta 2009 veljala tudi za notranji promet. Poročevalec Dirk STERCKX (ALDE, BE) iz odbora za promet je namreč vztrajal, da je bil prvotni predlog Komisije preveč omejen, ker bi veljal le za potnike v mednarodnem prometu - nesmiselno bi bilo pripraviti uredbo, ki bi veljala le za 5 odstotkov potnikov, večine na notranjih progah pa sploh ne bi upoštevala.
Nova zakonodaja se bo tako uporabljala za vsa potovanja in storitve v železniškem prometu, vsi potniki pa bodo morali imeti določene osnovne pravice, ki bodo na primer zajemale odgovornost podjetij za potnike in njihovo prtljago ter prevoz invalidov.
Uredba določa pravila o dostopu za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja, tudi za postaje brez osebja in uvaja splošno odgovornost železniških podjetij v primeru smrti ali poškodbe potnikov ter določa najnižje zavarovalne stopnje. Upravljavci postaj in železniških podjetij morajo potnike obvestiti o njihovih pravicah, med drugim pa bodo morali vsi vlaki imeti poseben prostor za prevoz otroških vozičkov, invalidskih vozičkov, koles in športne opreme.
Potniki bodo za zamude pri vožnji z vlakom, če bo zanje kriv prevoznik, lahko upravičeni do naslednjih odškodnin: - vsaj četrtina cene vozovnice za zamudo 60 minut ali več; - vsaj polovica cene vozovnice za zamudo 120 minut ali več.
Države članice bodo lahko nacionalne medkrajevne storitve izključile iz drugih določb uredbe za začetno dobo pet let, kar lahko naknadno dvakrat podaljšajo za dobo do pet let. Razen splošno veljavnih osnovnih pravic pa bodo države lahko dodelile neopredeljeno izjemo mestnim, primestnim in regionalnim storitvam.
Uredba še določa, da bodo morala železniška podjetja opredeliti merila kakovosti storitev in objaviti letna poročila o doseženi kakovosti storitev. Poročila bodo morala objaviti na svojih spletnih straneh, dostopna pa bodo tudi na spletni strani Evropske agencije za železniški promet.
Skupna razprava - Železnice Skupnosti
Poročilo: Georg Jarzembowski (A6-0314/2007) - Razvoj železnic Skupnosti
Poročilo: Gilles Savary (A6-0315/2007) - Izdajanje spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake
Poročilo: Dirk Sterckx (A6-0313/2007) - Pravice in obveznosti potnikov v železniškem prometu
Postopek soodločanja
Razprava: Ponedeljek, 24. september 2007 Poročilo: Georg Jarzembowski - Razvoj železnic Skupnosti Poročilo: Gilles Savary - Izdajanje spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake Poročilo: Dirk Sterckx - Pravice in obveznosti potnikov v železniškem prometu
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0314 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0315 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0313 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Evropski tehnološki in inovacijski inštitut
2007-09-20 - 13:58
Uredbo o ustanovitvi Evropskega tehnološkega in inovacijskega inštituta (ETI), mreže raziskovalnih ustanov, bo parlament na drugem septembrskem zasedanju obravnaval v prvem branju. Poslanci načeloma podpirajo predlog Komisije, ob tem pa se zavzemajo za razširitev področja dela in več finančnih sredstev za delovanje inštituta. Zamisel o Evropskem tehnološkem inštitutu (ETI) izhaja iz vmesnega pregleda lizbonske strategije iz leta 2005. Evropski svet je marca 2006 med sklepi sprejel opredelitev, da "bo Evropski tehnološki inštitut pomemben korak pri zapolnitvi sedanje vrzeli med visokošolskim izobraževanjem, raziskavami in inovacijami" in Komisija je novembra objavila z akonodajni predlog. Evropski parlament je nato v svoji resoluciji o letni strategiji politik za leto 2007 izrazil dvom v ETI, ko je opozoril na nevarnost, da se bo zgolj prekrival z obstoječimi strukturami in izrazil bojazen, da bo inštitut ogrozil že tako omejena sredstva, dodeljena raziskavam in inovacijam.
Poročevalec Reino PAASILINNA (PES, FI) sicer verjame v idejo o boljši usklajenosti prizadevanj na področju raziskav, inovacij in izobraževanja ter v pomen oblikovanja javno-zasebnih partnerstev na področju raziskav in razvoja, s tem pa tudi omogočanje lažje dostopnosti novega znanja malim in srednjim podjetjem. Vseeno pa je zaskrbljen nad nekoliko naglo predstavitvijo ideje s tako daljnosežnimi posledicami, še toliko bolj v primeru, ko se več drugih novih instrumentov politik, ki obravnavajo iste probleme, nahaja v najzgodnejši fazi izvajanja. Trenutno se namreč s pobudami za podporo raziskavam in inovacijam ukvarja vsaj pet različnih generalnih direktoratov Komisije.
Parlamentarni odbor za industrijo, raziskave in energetiko se zavzema za več dopolnil k predlogu uredbe: med drugim želi, da bi se inštitut imenoval Evropski tehnološki in inovacijski inštitut , Svet EU pa naj se tudi začne pogajati s parlamentom glede njegovega financiranja.
Mreža univerz, raziskovalnih ustanov in podjetij
ETI naj bi bil sestavljen iz dveh delov: upravnega odbora ter skupnosti znanja in inovacij (SZI) . Skupnosti bi se ukvarjale z inovacijskimi dejavnostmi, vrhunskimi tehnološkimi raziskavami, izobraževalnimi dejavnostmi na magistrski in doktorski ravni ter razširjanjem najboljših praks v sektorju inovacij s poudarkom na razvoju sodelovanja med visokošolskimi izobraževalnimi in raziskovalnimi ustanovami ter podjetji.
Upravni odbor bi izbral visokošolske ustanove, raziskovalne organizacije in podjetja, ki bi se nato partnersko povezala v SZI. Izbira predlogov za SZI bi temeljila na javnih in preglednih natečajih. Za razliko od prvotnega predloga Komisije pa se parlamentarni odbor zavzema, da bi bile SZI ne le avtonomne, ampak tudi pravno neodvisne od ETI.
Skupnosti naj bi imele precejšnjo splošno avtonomijo pri določitvi svoje notranje organizacije in sestave ter svojega natančnega načrta dejavnosti in metod dela. Odbor kljub temu predlaga nekatera pravila njihovega delovanja: v SZI bi morale sodelovati vsaj tri partnerske organizacije iz najmanj dveh držav članic Unije, med njimi pa mora biti najmanj ena visokošolska ustanova in vsaj eno zasebno podjetje.
Med dopolnili odbora je tudi priporočilo, da je treba organe ETI namestiti blizu obstoječih centrov evropske odličnosti in akademskega ugleda, da bi lahko kar najbolje izkoristili obstoječo infrastrukturo.
Pilotna faza na začetku delovanja in strateški program
Poslanci predlagajo, da bi moral ETI najkasneje v dveh letih po ustanovitvi izbrati dve ali tri skupine za izvedbo pilotne faze in sicer na področjih na področjih, ki EU pomagajo pri soočanju z današnjimi in jutrišnjimi izzivi, kot so podnebne spremembe, trajnostna mobilnost, energetska učinkovitost ali nova generacija informacijskih in komunikacijskih tehnologij.
Dolgoročne cilje bi inštitut določil v strateškem programu za inovacije najkasneje do konca leta 2011, nato pa vsakih sedem let. V programu naj bi se poudarila dolgoročna strateška področja ETI, kjer obstaja ključen potencialni gospodarski in družbeni interes in ki bodo najverjetneje ustvarila največjo inovacijsko dodano vrednost na ravni EU. Konkretnejša in podrobnejša strategija bi bila nato podrobneje razložena v triletnih delovnih programih. Strateški program bi na predlog Komisije potrdila Evropski parlament in Svet EU.
Financiranje
Predlagani znesek za obdobje šestih let od 1. januarja 2008 (do leta 2013) znaša 308 milijonov evrov . Poleg tega naj bi 1,5 milijarde evrov izviralo iz drugih evropskih programov (sedmi okvirni raziskovalni program, program za konkurenčnost in inovacije, strukturni skladi itd.). Še 527 milijonov evrov naj bi prispevale države članice, zasebni sektor in Evropska investicijska banka s posojili.
Komisija ocenjuje skupno porabo Evropskega tehnološkega inštituta in Skupnosti znanja in inovacij (SZI) na približno 2,4 milijarde evrov.
Poročilo: Reino Paasilinna (A6-0293/2007) - Evropski tehnološki inštitut
Postopek soodločanja
Razprava: Torek, 25. september 2007 Poročilo: Reino Paasilinna - Evropski tehnološki inštitut
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0293 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Energija
Časovni načrt za obnovljivo energijo
2007-09-20 - 13:58
Poročilo na lastno pobudo poslanke Britte THOMSEN (PES, DK) iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko, poziva Komisijo, naj do konca leta predstavi zakonski predlog, ki bo postavil jasne in realne zavezujoče cilje za uporabo obnovljivih virov energije v sektorjih električne energije, prometa ter ogrevanja in hlajenja. Odbor poudarja pomen priprave in izvajanja akcijskih načrtov za obnovljive vire energije na ravni Unije in nacionalni ravni ter poudarja, da morajo prispevati k resnično skupni evropski energetski politiki. Poslanci ob tem obžalujejo, da se regionalni in lokalni organi oblasti v EU še vedno premalo zanimajo za izkoriščanje in uporabo obnovljivih virov energije ter dejstvo, da cilj EU, to je 12-odstotni delež obnovljive energije v mešanici energetskih virov do leta 2010, zelo verjetno ne bo izpolnjen.
Vetrna energija in biomasa
Poslanci poudarjajo velik razvojni potencial energije vetra na morju in pomemben prispevek, ki ga lahko ima za neodvisnost Evrope od uvoza energije ter za varstvo podnebja. Ob tem pa opozarjajo, da bodo potrebna še velika prizadevanja za razvoj tega potenciala v celoti, zato pozivajo Komisijo, naj oblikuje akcijski načrt za energijo vetra na morju, ki bo vključeval učinkovit evropski pristop do tehnologije in spodbujal močnejše medsebojno povezovanje.
Odbor še poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za predelavo biomase v plin, saj je lahko biomasa izhodna surovina za proizvodnjo sintetičnih tekočih goriv (utekočinjenje) za uporabo v vozilih.
Ogrevanje in hlajenje
Po mnenju parlamentarcev ponuja sektor ogrevanja in hlajenja edinstveno priložnost za uporabo ne le obnovljivih virov, ampak tudi presežne toplote, ki nastane pri proizvodnji električne energije, v industriji in pri sežiganju odpadkov, ter s tem zmanjšanje uporabe fosilnih goriv in omejevanje emisij CO 2 . Odbor zato poziva Komisijo, naj predlog za okvirno direktivo o obnovljivih virih energije vključuje učinkovite ukrepe za spodbujanje obnovljivega ogrevanja in hlajenja, da bi se njun delež v EU s sedanje ravni približno 10 % do leta 2020 vsaj podvojil.
Promet in biogoriva
Poslanci sicer pozdravljajo predlog Komisije za spodbujanje biogoriv in drugih obnovljivih virov energije v prometu z uvedbo zavezujočega cilja 10 odstotkov, vendar le, če je dokazljivo, da se ta goriva proizvajajo na trajnosten način. Trajnostna uporaba biogoriv bi tudi zmanjšala odvisnost od nafte in emisije CO 2 v prometnem sektorju, vendar je treba pri tem poiskati ustrezno ravnotežje med proizvodnjo živil in energije.
Poročilo: Britta Thomsen (A6-0287/2007) - Časovni načrt za obnovljivo energijo v Evropi
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: Ponedeljek, 24. september 2007 Poročilo: Britta Thomsen - Časovni načrt za obnovljivo energijo v Evropi
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0287 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Koordinacija zunanjih odnosov na področju energetike
2007-09-20 - 13:58
Predsednik odbora za zunanje zadeve Jacek SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL) bo parlamentu predstavil poročilo na lastno pobudo, v katerem se zavzema za skupno evropsko zunanjo energetsko politiko ter imenovanje posebnega predstavnika EU za to področje. Skupna evropska zunanja energetska politika, ki bi temeljila na solidarnosti, diverzifikaciji in spodbujanju trajnosti, je po mnenju poslancev nujen korak naprej v povezovanju Evrope. Ustvarila bi sinergijo, ki bi zagotovila varno oskrbo za Unijo ter okrepila njeno moč, zmožnost ukrepanja na področju zunanje politike in verodostojnost v svetu.
Energetska varnost je bistven del splošne varnosti, prizadevanja za zagotovitev varnosti oskrbe na nacionalni ravni, ki so bila sprožena zaradi vse večje odvisnosti oskrbe z energijo od zelo nestabilnih in nedemokratičnih držav, pa so se izkazala za nezadostna in ne ustrezajo dolgoročnim interesom vseh držav članic EU. Parlamentarci tako ugotavljajo, da je treba zagotoviti trajnostno in zanesljivo oskrbo po dostopnih cenah, saj so svetovne cene nafte in plina zelo spremenljive, zato bi zunanja energetska politika EU koristila njenim državljanom.
Svet EU in države članice bi morale po mnenju poslancev oblikovati učinkovit solidarnostni mehanizem za odziv v primeru motenj oskrbe, vključno z ukrepi za učinkovito uporabo sistemov opozarjanja in postavitev povezujoče infrastrukture EU za primer energetske krize, zlasti za plin in elektriko.
Poročilo tudi predlaga, da bi se po začetku veljavnosti prenovljene pogodbe s privolitvijo Sveta in Komisije imenoval posebni predstavnik za zunanjo energetsko politiko. Ta bi imel dvojno vlogo in bi bil podrejen visokemu predstavniku EU za zunanjo in varnostno politiko. Odgovoren bi bil za usklajevanje vseh politik, povezanih s skupno zunanjo energetsko politiko EU in bi pomagal okrepiti evropsko sposobnost za zaščito svojih interesov varne oskrbe v pogajanjih z zunanjimi partnerji.
Diverzifikacija in energetska učinkovitost
Dokument predlaga več načinov zmanjšanja evropske odvisnosti od tujih energetskih virov ter poudarja, da mora Unija ohraniti vodilno vlogo v svetovnem boju proti podnebnim spremembam. Države članice bi ohranile svojo suvereno pravico do sprejemanja strateških odločitev v zvezi z mešanico energetskih virov, izrabljanja svojih virov in odločanje o strukturah oskrbe. Hkrati pa naj bi konkretne določbe vodile k oblikovanju skupne evropske zunanje energetske politike, ki bi obsegala varno oskrbo, tranzit in naložbe, spodbujala energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo ter razvoj čistih in obnovljivih virov energije.
Unija si mora še naprej prizadevati za raziskovalna in razvojna partnerstva z glavnimi državami potrošnicami in državami tranzita zunaj EU, za rešitev vprašanja segrevanja ozračja ter razvoj nadomestnih in obnovljivih energetskih virov. Pri okrepljenem energetskem sodelovanju je treba posebej upoštevati razvoj tehnologij energetske učinkovitosti in spodbujanje skupne proizvodnje toplote in energije iz obnovljivih virov ter trajnostne proizvodnje in uporabe biomase.
Tuji dobavitelji in naložbe
Razmere v državah članicah glede mešanice energetskih virov, odvisnosti od uvoza in infrastrukture so zelo različne. Parlament ob tem podpira vsa prizadevanja za odpravo sedanje odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev, infrastrukturnih omejitev, virov energije z visoko vsebnostjo ogljika in uvoza iz držav, ki vztrajno kršijo določbe listine ZN. Zunanja energetska politika naj bi tudi prispevala k spodbujanju in uresničevanju vrednot in interesov Evropske unije ter glavnih ciljev njene zunanje politike, ki so varovanje miru ter utrjevanje pomena človekovih pravic, demokracije in pravne države.
Odbor podpira namero Komisije, da sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nenadzorovanih vlaganj tujih državnih podjetij v energetski sektor, še posebej v plinska in električna omrežja . Gled e Rusije poslanci opozarjajo na dejstvo, da lahko partnerstvo med EU in to državo na področju energije temelji le na načelu nediskriminacije, pravične obravnave in enakih pogojev dostopa na trg. Rusija bi morala tudi ratificirati Evropsko energetsko listino, ob tem pa je potrebno, da se EU v okviru novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju z Moskvo pogodi o uradnem okvirnem dokumentu o odnosih na področju energetike.
Poročilo: Jacek Saryusz-Wolski (A6-0312/2007) - Skupni zunanji politiki na področju energetike naproti
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: Ponedeljek, 24. september 2007 Poročilo: Jacek Saryusz-Wolski - Skupni zunanji politiki na področju energetike naproti Zvočni posnetek poročevalca o skupni evropski zunanji energetski politiki (v angleščini)
SL
2
MULTIMEDIA
20070917MLT10434.mp3
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0312 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Potrošniki
Nevarne kitajske igrače
2007-09-20 - 13:58
Ameriški proizvajalec igrač Mattel je od avgusta s polic po vsem svetu umaknil že 21 milijonov kitajskih igrač, ker njihova barva vsebuje preveč svinca. O problemu je na parlamentarnem odboru za notranji trg govorila tudi evropska komisarka za varstvo potrošnikov Meglena Kuneva, ki je zagotovila, da se evropska pravila o varnosti igrač dosledno izvajajo. Poslanci bodo pozornost nedavnim dogodkom namenili tudi na plenarnem zasedanju v Strasbourgu, poročilo o kitajskem ukrepih za reševanje problema pa bo na oktobrskem zasedanju predstavil komisar Günter Verheugen . Komisarka Kuneva je v razpravi na odboru za notranji trg zagotovila, da gre za zadnje opozorilo Kitajski, saj bo EU, če bo poročilo nezadovoljivo, uvedla dodatne ukrepe, med katerimi bo tudi prepoved uvoza izdelkov.
Kitajska je predvsem zaradi nizkih proizvodnih stroškov največji svetovni proizvajalec igrač, kar 80 odstotkov nevarnih igrač, odkritih v Evropi, pa je kitajskega izvora.
Varnost igrač ureja direktiva o splošni varnosti proizvodov, ki določa, da so proizvajalci in uvozniki odgovorni za varnost proizvodov, ki jih dobavijo na evropski trg, in da morajo v primeru, če je zaradi proizvodov ogrožena varnost potrošnikov, nemudoma ukrepati ter o tem obvestiti oblasti. Sistem RAPEX
Opozorilni sistem RAPEX za sporočanje o nevarnih neživilskih izdelkih je namenjen zlasti hitri izmenjavi informacij o prepovedi prodaje ali umiku izdelkov s trga. Kadar inšpekcijski organi države članice sprejmejo ukrepe proti izdelku, ki bi lahko ogrožal zdravje potrošnikov, mora o tem obvestiti Komisijo, ta pa obvestila preuči, prevede in posreduje ostalim državam članicam. Države morajo ta obvestila upoštevati in o svojih ukrepih obveščati Komisijo.
Obvestila o nevarnih izdelkih v sistemu RAPEX so se leta 2006 nanašala na naslednje kategorije izdelkov:
- igrače (221 obvestil, 24 odstotkov);
- električni aparati (174 izdelkov, 19 odstotkov);
- motorna vozila (126 obvestil, 14 odstotkov);
- svetila (98 obvestil, 11 odstotkov);
- kozmetični izdelki (48 obvestil, 5 odstotkov).
Izjava Komisije - Nevarne igrače, izdelane na Kitajskem
Torek, 25. september 2007
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Ustavne zadeve
Pravila sodelovanja na evropskih volitvah za tujce
2007-09-20 - 13:58
Evropski poslanci bodo v postopku posvetovanja obravnavali spremembe direktive o ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani. Odbor za ustavne zadeve predloge sprememb podpira in želi dodati še dve novi pravili: o večkratnih kandidaturah ter o odvzemu volilne pravice. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Andrew DUFF (ALDE, UK), predlaga odpravo sedanje prepovedi kandidiranja v Evropski parlament v več državah članicah, če država prebivanja to omogoča. Poslanci tudi predlagajo, da država prebivanja ne bi smela avtomatično prepovedati državljanu izvajanja volilne pravice, kadar mu je bila ta odvzeta v drugi (največkrat matični) državi članici. Odbor je mnenja, da bi moralo biti odločanje o tovrstnih vprašanjih v pristojnosti držav in sicer o vsakem primeru posebej, da bi se s tem preprečila </Titre> diskriminacija.
Zapleten sistem preverjanja
Pogodba iz Maastrichta je uvedla evropsko državljanstvo, kar tudi osebi, ki je državljan Unije, a ni državljan države članice, kjer prebiva, omogoča enako pravico voliti in biti voljen na volitvah v Evropski parlament, kot jo zakonodaja te države daje svojim državljanom.
Udeležba volivcev na evropskih parlamentarnih volitvah pa se nenehno zmanjšuje, in sicer od 63 odstotkov leta 1979 na manj kot 46 odstotkov v letu 2004. Po mnenju poročevalca je razlog tudi v zapletenem sistemu registracije kandidatur in vpisu v volilni imenik, zato upa, da bo spremenjena zakonodaja državljane spodbudila k večjemu zanimanju za evropske volitve.
Leta 1993 je bil uveden zapleten sistem za izmenjavo informacij, ki predvideva, da morajo državljani, ki se želijo vpisati v volilni imenik v državi prebivanja, poleg običajnega preverjanja identitete in bivališča predložiti tudi uradno izjavo o tem, da nameravajo glasovati ali kandidirati le enkrat, in če želijo kandidirati, uradno potrdilo pristojnega organa matične države, da jim ni bila odvzeta pravica do kandidiranja. Organi države prebivanja morajo preveriti, ali je bila posamezniku onemogočena uveljavitev volilne pravice v matični državi in morajo v vsakem primeru obvestiti matično državo članico o identiteti njenih državljanov, ki so registrirani za glasovanje in kandidiranje v njihovem kraju bivanja, na kar morajo organi matične države zagotoviti, da ti posamezniki ne volijo ali kandidirajo v svoji matični državi.
Predlogi za poenostavitev
Upravni postopki za izmenjavo informacij so namreč preveč okorni, zlasti zahteva po predložitvi uradnega potrdila o izpolnjevanju pogojev za kandidiranje se je za večino držav članic izkazala za nepremagljivo oviro. Znotraj Unije obstajajo velike razlike na področju volilne zakonodaje ter nadzora volitev in tudi približevanje tovrstnih nacionalnih praks, bo najverjetneje zelo zamudno in drago in nadležno.
Posebne težave so se na primer pojavile v zvezi z opredelitvijo pristojnih organov, obliko podatkov, pomanjkanjem rokov in prečrkovanjem imen. Komisija predlaga odpravo obstoječega sistema izmenjave informacij, ostala pa bi izjava posameznika, ki se obvezuje, da ne voli ali kandidira dvakrat, ter okrepitev naknadnega preverjanja ter zvišanje kazni za kršitev.
Parlament se strinja s tehničnim delom predlogov, vendar obenem opozarja na nesorazmernost prepovedi večkratnih kandidatur in avtomatičnega odvzema volilne pravice v državi prebivanja, kadar je ta odvzeta v matični državi. Veliko držav članic namreč dovoljuje večkratno kandidiranje v svoji državi, splošna prepoved izvajanja volilne pravice pa se nanaša le na evropske parlamentarne volitve, medtem ko ima pri občinskih volitvah država prebivanja svobodo izbire o odvzemu.
Poročilo: Andrew Duff (A6-0267/2007) - Sprememba Direktive 93/109/ES: aktivna in pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani
Postopek posvetovanja
Glasovanje: Sreda, 26. september 2007 Poročilo: Andrew Duff - Sprememba Direktive 93/109/ES: aktivna in pasivna volilna pravica na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0267 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Kmetijstvo
Več sredstev za prestrukturiranje sladkorne industrije?
2007-09-20 - 13:58
Parlamentarni odbor za kmetijstvo se zavzema za izboljšanje sistema prestrukturiranja sladkorne industrije v Evropi, saj bi lahko neusklajena opustitev kvot za sladkor neupravičeno prizadela številne udeležence v sistemu. Poročili, ki ju bo obravnaval parlament, sta sicer posvetovalne narave. Reforma sektorja sladkorne industrije se je začela leta 2006, vendar ni dosegla osnovnih ciljev - uravnoteženja razmer na evropskem trgu sladkorja z znižanjem cen in proizvodnje. Sistem prestrukturiranja z nadomestili za opustitev proizvodnje je doslej dosegel, da se je ponudba sladkorja na trgu zmanjšala za 2,2 milijona ton, zastavljeni cilj pa je 6 milijonov ton do leta 2010. Komisija je letos predstavila nove spodbude za opustitev proizvodnje, če pa cilj do leta 2010 ne bo dosežen, bo uvedla linearno zniževanje kvot držav članic.
Odbor za kmetijstvo sicer podpira cilje Komisije, v dveh poročilih, ki ju je pripravila poslanka Katerina BATZELI (PES, EL), pa predlaga spremembe, ki gredo predvsem v smer zvišanja nadomestil za proizvajalce.
Bolj učinkovito prestrukturiranje
Proizvajalci sladkorja bi morali po mnenju poslancev imeti možnost za prestrukturiranje v dveh fazah: tisti, ki so se že odpovedali kvotam, bi lahko imeli po objavi napovedi za tržno leto 2008/2009 čas do 30. aprila 2008, da vložijo prošnje za dodatno opustitev kvot ter prilagodijo socialni načrt, uveden za zaposlene. Da bi bila v letu 2008/2009 prostovoljna vrnitev kvot čim večja, naj bi Komisija izplačala celotno nadomestilo v višini 625 evrov za tono vrnjene kvote (ne le 218,75 evra, kot je predvideno), tudi če proizvodni obrat ne bo popolnoma ali delno odstranjen.
Odbor tudi vztraja, da morajo biti načrti prestrukturiranja pripravljeni v sodelovanju s pridelovalci, ki morajo biti o njih obveščeni pravočasno, da prilagodijo svojo setev.
Majhni pridelovalci in bioetanol
Pridelovalci sladkorne pese naj bi po predlogu Komisije imeli možnost za vrnitev kvote v višini največ 10 odstotkov kvote tovarne, s katero imajo sklenjeno pogodbo. Poslanci menijo, da bi morali imeti ob tem prednost mali pridelovalci. Odbor se še zavzema, da bi proizvajalci, ki so delno odstranili proizvodni obrat, v preostalem delu pa proizvajajo bioetanol, imeli pravico do 100-odstotnega nadomestila (zdaj je predvideno 35-odstotno nadomestilo).
Večja pomoč proizvajalcem in regijam
Parlament se je že ob začetku reforme leta 2006 zavzemal, da bi proizvajalci dobili 50-odstotna nadomestila iz sklada za prestrukturiranje in odbor zdaj vnovič vlaga to dopolnilo, vendar Komisija vztraja pri zgornji meji 10-odstotnega nadomestila.
Dodatni predlog je zvišanje nadomestila za vrnjeno tono kvote s 237,5 na 269 evrov ter zahteva, naj pomoč regijam ostane nespremenjena - 109,5 evra na vrnjeno tono kvote do leta 2009/10 (Komisija v uredbi zagovarja postopno zniževanje: 93,8 evra za 2008/09 in 78 evrov za 2009/10).
Linearno znižanje kvot
Če bo leta 2010 res uvedeno linearno znižanje kvot po državah članicah, bi se moralo po mnenju poslancev izvajati v dveh stopnjah. Na prvi stopnji naj bi bile zajete samo države ali podjetja, ki v letu 2008/09 ne bi prostovoljno vrnila kvot, oziroma bi jih znižala za manj kot 13,5 odstotka, v nadaljevanju pa bi zniževanje potekalo po predlagani metodologiji Komisije.
Skupna razprava - Sladkor
Poročili: Katerina Batzeli - Prestrukturiranje industrije sladkorja (A6-0309/2007) in - Skupna ureditev trgov v sektorju sladkorja (A6-0310/2007)
Postopek posvetovanja
Razprava: Torek, 25. september 2007 Poročilo: Katerina Batzeli - Prestrukturiranje industrije sladkorja Poročilo: Katerina Batzeli - Skupna ureditev trgov v sektorju sladkorja
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0309 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0310 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Prosti pretok storitev
Uskladitev obveznosti čezmejnih ponudnikov storitev
2007-09-20 - 13:58
Poslanec Lasse LEHTINEN (PES, FI) bo parlamentu predstavil poročilo na lastno pobudo o obveznostih čezmejnih izvajalcev storitev. V odboru za notranji trg ugotavljajo, da direktiva o storitvah (ki mora biti prenesena v nacionalne zakonodaje do konca leta 2009) sicer ustvarja pravno podlago za čezmejno opravljanje storitev, vendar pa ne obravnava vprašanja obveznosti izvajalcev storitev in nadomestil za potrošnike v primeru nepravilnosti.
Evropsko pravo ne zajema splošnih določil o pravnem odnosu med ponudniki in uporabniki storitev in tudi zakonodaje držav EU o tem področju se zelo razlikujejo. Razlike predstavljajo dodatno breme za ponudnike in potrošnike, ker se morajo o njih dodatno informirati, kar je še posebej pereče v primerih slabega izvajanja storitev ali ogrožanja varnosti uporabnika.
Uskladitev zakonodaje o obveznostih izvajalcev storitev bi malim in srednjim podjetjem omogočila boljše upoštevanje obveznosti ter z njimi povezanih tveganj in priložnosti pri čezmejnih transakcijah. Hkrati bi se okrepilo zaupanje potrošnikov v uporabo čezmejnih storitve in s tem notranjega trga.
Odbor poziva Komisijo, naj v 12 mesecih predloži delovni program za presojo vpliva zakonodaje o čezmejnih izvajalcih storitev in potrebe po morebitnih horizontalnih instrumentih, ki bi uskladili pravila čezmejnega zagotavljanja storitev in tako omogočili visoko raven varstva potrošnikov.
Poročilo: Lasse Lehtinen (A6-0294/2007) - Odgovornost ponudnikov čezmejnih storitev
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: Sreda, 26. september 2007 Poročilo: Lasse Lehtinen - Odgovornost ponudnikov čezmejnih storitev
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0294 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Učinkovitost izobraževalnih sistemov
2007-09-20 - 13:58
Države članice EU bi morale predšolskemu izobraževanju nameniti več denarja, ugotavlja med drugim poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravil Tomáš ZATLOUKAL (EPP-ED, CZ). Dokument poudarja tudi pomen učinkovitosti sistemov usposabljanja in izobraževanja, saj je zanje namenjenih vedno manj proračunskih sredstev. Zadnje raziskave na ravni Unije kažejo, da so razlike v delovanju izobraževalnih sistemov v EU zelo velike, kar je zaskrbljujoče, saj lahko to poveča razlike v gospodarskem in družbenem razvoju držav članic ter ogrozi izpolnjevanje ciljev lizbonske strategije . N epravičnost v izobraževanju in usposabljanju povzroča visoke skrite izdatke, obenem pa imajo naložbe v ta sistem dolgoročne gospodarske in družbene koristi ter jih je treba dolgoročno načrtovati.
Poročilo ugotavlja, da lahko pravični sistemi zagotovijo rezultate, ki niso povezani s socialno-ekonomskim ozadjem ter drugimi dejavniki. Sistemi izobraževanja so učinkoviti, dokler vložek da maksimalen rezultat. Učinkovitost sistemov izobraževanja pa se navadno meri na podlagi preizkusov znanja in izpitnih rezultatov.
Odbor se strinja, da je treba podpirati individualne izobraževalne sisteme, in sicer z vključevanjem učencev, študentov in odraslih iz vseh družbenih skupin. Sedanje stanje v zvezi z učinkovitostjo in pravičnostjo izobraževalnih sistemov je nezadovoljivo. Poslanci zato podpirajo načrt za ustanovitev evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje, ki bo olajšalo priznavanje dosežene izobrazbe ter omogočilo jasnejši in preglednejši prehod med različnimi izbirami študija. Menijo tudi, da je treba v sistemih izobraževanja in usposabljanja uvesti kulturo ocenjevanja, zato morajo učinkovite dolgoročne politike temeljiti na zanesljivih merilih;
Predšolsko izobraževanje
Če ne bo prišlo do občutnih izboljšav kar zadeva vključevanje otrok iz zapostavljenih družbenih skupin v predšolsko izobraževanje, se ne bo znižalo število otrok, ki prezgodaj opustijo šolanje in ne bomo uspeli dvigniti standarda tistih, ki so zaključili svojo srednješolsko izobrazbo, ter jih naučiti bistvenih spretnosti. Vedno večje število ljudi bo izpostavljenih tveganju socialne izključenosti in brezposelnosti, kar bo bremenilo njih same, gospodarstvo in družbo.
Odbor zato poziva države članice, naj veliko več vlagajo v predšolsko izobraževanje, tudi v vrtcu, saj so lahko take naložbe učinkovito sredstvo za vzpostavitev temeljev za nadaljnje izobraževanje, otrokov intelektualni razvoj, dvig splošne ravni sposobnosti in lahko znatno povečajo pravičnost izobraževalnega sistema. Meni tudi, da je kakovost predšolskega izobraževanja delno odvisna od ustrezno usposobljenih učiteljev, zato je treba razviti finančno izvedljivo strategijo, katere rezultat bo v prihodnost usmerjeno in visokokakovostno izobraževanje ter zadovoljiva poklicna pot učiteljev.
Osnovno šolstvo
Z obveznim obiskovanjem šole in s sistemom usposabljanja bi morali vsem državljanom zagotoviti osnovno izobrazbo in bistvene spretnosti. Izobraževanje in ustrezne bistvene spretnosti prispevajo tudi k doseganju temeljnih družbenih in državljanskih vrednot, krepijo socialno kohezijo ter pomagajo izboljšati posamezne ravni usposobljenosti in zaposljivosti.
Odbor še ugotavlja, da morajo šole upoštevati predvsem medkulturne vrednote in izobraževanje o miru, dodaja pa tudi, da prezgodnje razvrščanje škodljivo vpliva na učinkovitost in pravičnost izobraževalnih sistemov.
Enakopravnost med spoloma
Države članice bi morale izvajati takšno politiko izobraževanja in usposabljanja, v kateri bi bile upoštevane razlike med spoloma, ter nameniti sredstva za odpravo neenakosti med spoloma na področju izobraževanja in zaposlovanja in spolnih stereotipov. Države naj spodbujajo netipično zaposlovanje glede na spol (na primer več učiteljev v osnovnih šolah in več znanstvenic) pri mladih, tudi pri otrocih v obdobju, ko še ne sprejemajo ključnih odločitev glede izobraževanja in poklicne poti.
V državah bi morali storiti še več za spodbujanje dostopa mladih žensk do izobraževanja in usposabljanja, zlasti tistih iz oddaljenih regij in tistih, ki spadajo v ranljive skupine, na primer priseljenk, pripadnic etničnih manjšin, invalidnih žensk in žensk z nizko izobrazbo. Države naj opredelijo in izmenjajo najboljše prakse na tem področju, socialne partnerje ter zasebna in javna podjetja pa poslanci pozivajo, naj odpravijo vse oblike diskriminacije in dejavno spodbujajo zagotavljanje usposabljanja, ki temelji na delu, tako da odstranijo vse ovire, povezane s starostjo, in podpirajo dopust zaradi usposabljanja za invalidne osebe.
Poročilo: Tomáš Zatloukal (A6-0326/2007) - Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: Torek, 25. september 2007 Poročilo: Tomáš Zatloukal - Učinkovitost in pravičnost v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0326 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Enakost med ženskami in moškimi v Evropski uniji
2007-09-20 - 13:58
V odgovoru na poročilo Komisije o enakosti med ženskami in moškimi v EU za leto 2007 - dokument je pripravila poslanka Piia-Noora KAUPPI (EPP-ED, FI) - odbor za pravice žensk in enakost spolov ugotavlja, da je treba predvsem na področju zaposlovanja še veliko storiti in državam članicam predlaga različne ukrepe. Poročilo Komisije o enakosti med spoloma poudarja pozitiven rezultat pri deležih zaposlenih žensk, saj so šest od osmih milijonov delovnih mest, ki so bila ustvarjena v EU od leta 2000, zasedle ženske. Hkrati pa ugotavlja, da se stopnja zaposlovanja pri različnih starostnih skupinah in poklicih bistveno razlikuje in da se je delež zaposlenih žensk povečal pretežno v tistih sektorjih, kjer so že v večini.
Nova delovna mesta za ženske so tudi večinoma s skrajšanim delovnim časom, nekatera so negotova z nizkimi in počasi rastočimi plačami. V Evropi je tako leta 2006 kar 32,3 odstotka zaposlenih žensk delalo s skrajšanim delovnim časom, medtem ko je s skrajšanim delovnim časom delalo samo 7,4 odstotka zaposlenih moških.
Razlika v plačah med ženskami in moškimi (ki je v EU povprečno 15 odstotkov in v nekaterih evropskih državah do 30 odstotkov) ostaja praktično nespremenjena, kar jasno dokazuje, da ni bilo pravega napredka pri izvajanju načela enakega plačila za delo enake vrednosti, ki je bilo z direktivo uvedeno leta 1975.
Predlogi za izboljšave
Usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja je ena od bistvenih sestavin za povečanje zaposlenosti in zmanjšanje bremena staranja prebivalstva. Vsa politika na tem področju mora temeljiti na načelu svobodne izbire in biti prilagojena različnim življenjskim obdobjem.
Odbor vztraja, da je treba odpraviti velik demokratični primanjkljaj, povezan z nižjo zastopanostjo žensk pri političnem odločanju, zato poziva države članice, naj raziščejo razmere, ki ženskam preprečujejo sodelovanje v politiki in na višjih vodstvenih položajih na vseh ravneh javne uprave, ter sprejmejo ukrepe za njihovo odpravo.
Naloga držav je zagotoviti, da se priseljenci, ki vstopajo v EU, zavedajo vrednot, veljavnih zakonov in družbenih pravil o enakosti med spoloma v državah gostiteljicah, da ne bi prihajalo do diskriminacije zaradi nepoznavanja kulture. Politika bi se morala tudi osredotočati na boj proti spolnim stereotipom v izobraževanju že od zgodnjega otroštva, jih izločiti iz šolskih učnih načrtov in učbenikov, učitelje in študente pa o tem ozaveščati ter spodbujati zanimanje fantov in deklet za netradicionalne izobraževalne poti.
Glede stroškov za porodniške dopuste poslanci predlagajo, naj države sistem nadomestil za porodniški in starševski dopust preoblikujejo v vzajemnega, da se zagotovi, da ženske ne bodo več dražji vir dela kot moški. skupaj s socialnimi partnerji bi se morale države tudi boriti proti diskriminaciji nosečnic na trgu dela in sprejeti vse potrebne ukrepe, ki bodo materam zagotavljali visoko raven zaščite.
Na koncu poslanci še priporočajo razvoj vseevropskih ukrepov za osveščanje o nični strpnosti do seksističnih opazk in poniževalnega prikazovanja žensk v medijih in komercialnih sporočilih.
Poročilo: Piia-Noora Kauppi (A6-0290/2007) - Enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji
Poročilo na lastno pobudo
Razprava in glasovanje: Četrtek, 27. september 2007 Poročilo: Piia-Noora Kauppi - Enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji Zvočni posnetek poročevalke o enakosti med moškimi in ženskami v Evropski uniji (v angleščini)
SL
2
MULTIMEDIA
20070917MLT10440.mp3
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0290 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070831BRI09932 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
