P6_TA(2006)0216
Kohezijska politika za podporo rasti in zaposlovanju: Strateške smernice Skupnosti 2007-2013
A6-0175/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o pripravi postopka soglasja o strateških smernicah Skupnosti v obdobju 2007–2013 (kohezijska politika za podporo rasti in novim delovnim mestom) ( 2006/2086(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju sporočila Komisije o "Kohezijski politiki za podporo rasti in novim delovnim mestom: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013" ( KOM(2005)0299 ),
–
ob upoštevanju členov 23 in 24 predloga Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter resolucije z dne 6. julija 2005 o tem predlogu Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0277 .
,
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter svojega stališča iz prve obravnave na to temo z dne 6. julija 2005 Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0279 .
,
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o ustanovitvi Kohezijskega sklada in svoje resolucije z dne 6. julija 2005 o tem predlogu Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0278 .
,
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu ter svojega stališča iz prve obravnave na to temo z dne 6. julija 2005 Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0281 .
,
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropske skupine za čezmejno sodelovanje ter svojega stališča iz prve obravnave na to temo z dne 6. julija 2005 Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0280 .
,
–
ob upoštevanju členov 158 in 161 Pogodbe ES,
–
ob upoštevanju sklepov z zasedanja Evropskega sveta v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000, v Göteborgu 15. in 16. junija 2001 ter v Bruslju 22. in 23. marca 2005,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu – Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta – Nov začetek za Lizbonsko strategijo ( KOM(2005)0024 ),
–
ob upoštevanju integriranih smernic za rast in delovna mesta (2005-2008) ( KOM(2005)0141 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije "Tretje poročilo o napredku glede kohezije: K novemu partnerstvu za rast, delovna mesta in kohezijo" ( KOM(2005)0192 ),
–
ob upoštevanju sklepov z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 15. in 16. decembra 2005 o Finančni perspektivi,
–
ob upoštevanju Evropske listine za mala podjetja, ki je bila odobrena na zasedanju Evropskega sveta v Santa Maríi da Feira dne 19. in 20. junija 2000,
–
ob upoštevanju resolucije z dne 13. marca 2003 o "enakosti spolov" v Evropskem parlamentu UL C 61 E, 10.3.2004, str. 384.
,
–
ob upoštevanju okvirne strategije Skupnosti o enakosti spolov (2001–2005) ( KOM(2000)0335 ), delovnih programov Komisije leta 2001, 2002, 2003, 2004 in 2005 ( KOM(2001)0119 , KOM(2001)0773 , KOM(2003)0047 , SEK(2004)0911 in SEK(2005)1044 ) ter letnih poročil Komisije o enakosti žensk in moških v Evropski uniji leta 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 ter 2005 ( KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 in KOM(2005)0044 ),
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za promet in turizem ( A6-0175/2006 ),
A.
ker so smernice kohezijske politike pomemben del evropske politike pri spopadanju s svetovnimi izzivi,
B.
ob zavedanju, da so izzivi evropske kohezijske politike s širitvijo EU na 10 (kasneje 12) novih držav članic pridobili povsem novo kakovost;
C.
ob upoštevanju, da vzporedna pogajanja o uredbah in smernicah občutno otežuje vključevanje socialnih partnerjev, nevladnih organizacij, občin in regij v oblikovanje programov, kar želi Parlament izboljšati,
D.
ker je zaradi odseljevanja, ki je prizadelo določene evropske regije, treba pripraviti nove gospodarske in družbene razvojne strategije, da se prepreči nevarnost, da bi podeželje ostalo brez prebivalcev,
E.
ker je cilj reforme strukturne politike v naslednjem programskem obdobju 2007-2013 okrepljena strateška usmeritev, da se prepreči protislovje dejanskih ukrepov,
F.
ker je treba bolj poudariti urbano razsežnost evropske strukturne politike, da lahko strnjena mestna naselja še bolje izpolnjujejo svojo ključno vlogo pri izboljšanju evropske konkurenčnosti in zaposlovanja ter da se bolje rešujejo težave, ki so značilne za mesta, kot sta revščina in družbena izključenost, vključno z izključenostjo v malih in srednje velikih mestih,
G.
ker je treba na mestno okolje in okoliško podeželje gledati kot na integriran gospodarski prostor, ki je del regionalnega okolja, in ker potrebujeta bolj integrirano in simbiotično razvojno strategijo za pospešitev procesa regionalne konkurenčnosti,
H.
ker se z izvajanjem Lizbonske strategije ne sme oslabiti socialna, gospodarska in ozemeljska kohezija Unije,
I.
ker so zaradi razlik v blaginji, ki so se s širitvijo še povečale, sredstva, namenjena za strukturno politiko, zelo omejena ter jih je zato treba še bolj uporabljati za koncepte trajnostnega razvoja ter za najnujnejše in najučinkovitejše ukrepe,
J.
pozdravlja dejstvo, da se kohezijska in regionalna politika obravnavata kot enota,
K.
poudarja pomen zmanjšanja razlik med državami članicami na eni strani in razlik med evropskimi regijami na drugi,
L.
ker je ozemeljsko sodelovanje pomemben del kohezijske politike, ki mora imeti zagotovljena ustrezna finančna sredstva in biti vključena v celovito strateško načrtovanje,
1.
poudarja, da predlog Komisije o strateških smernicah določa prednostne naloge Skupnosti za pospeševanje uravnoteženega, usklajenega in trajnostnega razvoja ter sledi ciljem, določenim v Lizboni in Göteborgu;
2.
vseeno poudarja, da mora biti prihodnja kohezijska politika namenjena spopadanju z izzivi, ki jih postavlja zadnja širitev Evropske unije, tako da pomaga zmanjšati regionalne razlike in spodbuja družbo, ki temelji na polni zaposlenosti, enakih možnostih, vključevanju in socialni koheziji;
3.
meni, da strateške smernice uredb ne smejo omejiti na posamezne sklade, ampak morajo zgolj razjasniti strateške prednostne naloge Unije, in v zvezi s tem poudarja potrebo po zadostni prožnosti regij, da se bodo lahko posebej odzvale na potrebe v regiji, saj obstajajo številni načini in sredstva za uspešen trajnostni razvoj, zlasti kjer so izkušnje regionalnih in lokalnih organov z njihovimi razvojnimi možnostmi v celoti vključene v regionalne strategije;
4.
pri tem poudarja različne potrebe industrijskih regij, podeželskih območij, mest in mestnih območij, redko poseljenih in zelo obrobnih regij, otokov ter gorskih in obmejnih regij;
5.
poziva tudi, da se pomoč nameni za območja, ki se srečujejo s strukturnimi težavami, kot je odseljevanje prebivalstva, staranje prebivalstva ali nedostopnost, ter za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja teh območij;
6.
vendar poudarja, da je izvajanje Lizbonske strategije predvsem naloga držav članic in da mora kohezijska politika upoštevati lizbonske in göteborške cilje ter postati ključni dejavnik pri njihovem uresničevanju z nacionalnimi in regionalnimi razvojnimi programi;
7.
pozdravlja dokaz o povezavi med rastjo zaposlovanja in večjo produktivnostjo ter ugotavlja, da je bistven osnovni namen ustvariti visokokakovostna stalna delovna mesta;
8.
meni, da je treba omejena finančna sredstva usmeriti razumno in učinkovito, da se doseže najboljša mogoča evropska dodana vrednost, namesto da se uporablja "načelo razpršenosti";
9.
znova poudarja pomen dobrega partnerstva vseh udeležencev ter zahteva jasno vključitev takšnega partnerstva v uredbe in smernice, s čimer podpira krepitev civilne družbe;
10.
poziva Komisijo, da kot instrument financiranja močno podpre partnerstva med javnim in zasebnim sektorjem ter enako obravnava vse države članice; pri tem izrecno podpira možnosti, ki jih ponujajo pobude Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), Jeremie (Joint European Resources for Micro-to-Medium Enterprises) in Jaspers (Joint Assistance to Support Projects in European Regions); podpira predlog Komisije, da bi Evropska investicijska banka sodelovala pri financiranju izvajanja kohezijske politike;
11.
poudarja pomen določitve predpisov, ki urejajo oblikovanje partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem, in poenostavitve postopkov za upravljanje in spremljanje programov, da se omogoči in zagotovi hitro izvajanje projektov;
12.
poudarja pomen izmenjave informacij in najboljših praks, pridobljenih iz prejšnjih programov, med regijami, da jih uporabijo v prihodnjih programskih obdobjih;
13.
pozdravlja osredotočenost smernic na tri prednostne naloge ter izrecno zahteva, da je treba v vseh treh prednostnih nalogah nameniti aktivno pozornost enakim možnostim žensk in moških;
Spreminjanje Evrope in njenih regij v privlačnejši kraj za naložbe in delo
14.
podpira odločitev o oblikovanju trajnostne prometne infrastrukture, vključno s spodbujanjem železniške infrastrukture in lokalnega javnega potniškega prometa, skupaj s pomorskim prometom, kar zagotavlja tudi dostop do teh oblik prevoza; zahteva podporne ukrepe, s katerimi bi v največji meri izboljšali upravljanje prometa ob upoštevanju cestnoprometne varnosti; meni, da je bistveno dokončati vseevropsko prometno omrežje, da se omogoči popolno izkoriščanje prednosti notranjega trga;
15.
poziva k izrecni zahtevi po priznanju načela ter omogočanja dostopa za invalidne osebe v strateških smernicah in v ocenjevalnem postopku, kot to zahtevajo strateške smernice;
16.
meni, da je treba razviti zlasti prometno infrastrukturo na nekdanjih zunanjih mejah EU z novimi državami članicami in med državami članicami, kjer ta še ni zadovoljiva; v zvezi s tem opozarja na posebne regionalne probleme in zahteva, da se oblikujejo koncepti inteligentnega in trajnostnega prevoza;
17.
poziva, da se v strateških smernicah Skupnosti posebej omenijo sekundarna cestna omrežja, saj je podpora za gradnjo regionalnih cest lahko pomembna za povečanje mobilnosti dela in s tem za zagotovitev dostopnosti do zaposlitvenih priložnosti;
18.
poudarja, da mora biti trajnostni razvoj v vseh državah članicah v skladu z okoljsko zakonodajo na področju vode, odpadkov, zraka ter zaščite narave in biološke raznovrstnosti, ter zahteva trajnostno ravnanje z naravnimi viri, zlasti z vodo; nadalje poziva k posebni podpori za izvajanje okoljskih prednostnih nalog, kot so Natura 2000, okvirna direktiva o vodah in trajnostno preprečevanje naravnih nesreč;
19.
meni tudi, da je na vseh področjih treba razmišljati o manjših infrastrukturnih projektih, ter močno podpira naložbe v stranske povezave z glavnimi omrežji;
20.
izrecno podpira možnost posredovanja sklada na področju trajnostne energetske politike ter še posebej pozdravlja uporabo obnovljivih virov energije na področju elektrike, toplote, zamrzovanja in prevoza; poziva k podpori za varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost; poudarja pomen in možnosti, ki jih imata uporaba in proizvodnja obnovljive energije zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter razvoj tehnologij energetske učinkovitosti, ki so še posebej pomembne za možnost lokalnega in regionalnega razvoja;
21.
v zvezi s tem poudarja, da je treba integriran razvoj mest in razvoj urbanega prostora uporabiti za boljšo energetsko učinkovitost; meni, da so v tem smislu zlasti pomembne naložbe za izboljšanje energetske učinkovitosti naselij montažnih stanovanj v novih državah članicah;
22.
ugotavlja, da stanovanja veliko prispevajo k proizvodnji toplogrednih plinov ter si je zato tudi na tem področju treba prizadevati za doseganje kjotskih ciljev in spodbujanje procesa trajnostnega razvoja mest; v zvezi s tem opozarja na svoja stališča in resolucije, ki jih je sprejel 6. julija 2005 v zvezi z reformo strukturnih skladov;
23.
zahteva okrepitev trajnostnega razvoja mest ter posebnih odnosov med majhnimi in velikimi mesti ter njihovo okolico ob upoštevanju obstoječih partnerstev; nadalje podpira izvajanje strategij, katerih cilj je dodatni razvoj na vseh ravneh;
24.
ugotavlja, da imajo zlasti podeželska območja velike možnosti za povečanje svoje blaginje s pospeševanjem uporabe obnovljivih bioloških virov za energijo in za materiale, ter da je tudi kmetijstvo lahko v veliki meri deležno ugodnosti okrepitve trajnostnih struktur;
Izboljšanje znanja in inovativnosti za rast
25.
pozdravlja posebno osredotočenost na raziskave in razvoj, zlasti podporo za oblikovanje visokotehnoloških grozdov, za inovativne industrijske regije in mala in srednja podjetja v sektorju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT); vendar poudarja potrebo po zmanjšanju tehnoloških razlik v in med regijami ter državami članicami na ta način, da se tehnološka omrežja sodelovanja okrepijo;
26.
zahteva po eni strani, da ukrepi in naložbe za spodbujanje inovativnosti ne smejo biti omejeni na tehnološko inovativnost, ampak morajo veljati za vse vrste inovativnosti, ki podjetjem omogočajo izvajanje gospodarskega in družbenega posodabljanja, ter po drugi strani, da si je treba še posebej prizadevati za razvoj inovacijskega potenciala malih in mikro podjetij, zlasti v tradicionalnih sektorjih;
27.
poziva Komisijo, naj da poseben pomen programom za spodbujanje IKT, če imajo ti daljnosežne socialne, ozemeljske in kulturne posledice, ter jih da v celoti na voljo državljankam in državljanom;
28.
poudarja tesno povezavo med raziskavami in razvojem in izobrazbo ljudi ter poziva Komisijo, da pri integriranih projektih prek skladov omogoči enostavne in pregledne možnosti skupnega financiranja, na primer tako, da naredi skupno financiranje privlačnejše za zasebne naložbe s spodbujanjem sodelovanja med univerzami in podjetji; poziva države članice, naj v ta namen uporabijo instrumente, kot so tvegani kapital in mikrokrediti;
29.
poudarja odločilen prispevek, ki ga bodo omogočili izboljšan dostop do financiranja, ki je predlagano za spodbujanje raziskav, inovacij in podjetništva, ter ustanavljanje novih in širjenje obstoječih evropskih podjetij;
30.
ponavlja zahtevo, da lahko vse regije pod enakimi pogoji izvajajo projekte partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem na področju raziskav in razvoja, inovacij ter IKT, ker bi to prispevalo k zmanjševanju tehnoloških razlik;
31.
ugotavlja, da podeželskih regij ne smemo prikrajšati za razvoj informacijske družbe;
32.
podpira načelo razvijanja podpornih storitev za podjetništvo; meni, da so dejavnosti obveščanja, svetovanja in podpore, ki jih izvajajo posredniške organizacije, zlasti za mala in mikropodjetja ter obrtna podjetja, bistvene, da bi ta podjetja dosegla cilje kohezijske politike; zato zahteva, da se podpora takim dejavnostim prednostno obravnava na regionalni ravni;
33.
poziva regije, da svoje raziskovalne in inovacijske zmogljivosti gradijo z zagotavljanjem dopolnjevanja in sinergije med sedmim okvirnim programom, programom za konkurenčnost in inovativnost ter Strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom;
Nova in boljša delovna mesta
34.
poudarja pomen naložb v človeški kapital, zlasti ob demografskih spremembah družbe v naslednjih letih, ob namenjanju posebne pozornosti popolnemu vključevanju priseljencev;
35.
zahteva, da Evropski socialni sklad podpira politike držav članic, ki so v skladu z integriranimi smernicami in priporočili v okviru evropske strategije zaposlovanja ter ustreznimi zastavljenimi cilji Skupnosti na področju socialnega vključevanja, protidiskriminacije, spodbujanja enakosti ter splošnega in poklicnega izobraževanja;
36.
poziva k vključitvi spremljevalnih ukrepov in podpornih ukrepov za preprečevanje družbene izključenosti prikrajšanih skupin v podporne ukrepe, da se izboljša zaposljivost teh skupin;
37.
pozdravlja tri prednostne naloge smernic za zaposlovanje in poudarja, da v nobenem primeru ne smejo povzročiti poslabšanja položaja delojemalk in delojemalcev;
38.
poziva Komisijo, da pojasni, kako razume izraz "pristop k zaposlovanju po življenjskih obdobjih"; sklepa, da gre za projekte v zvezi s posebno podporo mladih, žensk ter starejših delojemalk in delojemalcev;
39.
pozdravlja zavezanost Komisije aktivni politiki, zlasti za spodbujanje podjetništva na vseh ravneh izobraževanja in stalnega usposabljanja; v zvezi s tem zahteva močnejšo podporo projektov "vseživljenjskega učenja", kar zadeva spodbujanje izboljšanja izobraževalnih infrastruktur, izboljšanje kvalifikacij osebja in novih načinov na šolskem ter predšolskem področju;
40.
pojasnjuje, da se kvalificirane delojemalke in delojemalci ne razvijejo šele s poklicnim izobraževanjem, ampak se temelji postavijo že v otroških in mladostniških letih, ter zato pričakuje izboljšanje dostopa do predšolskih ustanov in šolskega izobraževanja;
41.
pričakuje, da se usposabljanje in vseživljenjsko učenje obravnavata kot naložba v ljudi in zato ne kot pomoč, ki jo je po potrebi treba prijaviti, obravnavati in zabeležiti; podpira pristop Komisije, kot do zdaj v okviru pobude EQUAL (enake možnosti), k zagotavljanju večjega dostopa do trga dela za vse migrante, vključno s prosilci za azil, npr. prek priznavanja kvalifikacij ali pridobivanja jezikovnega znanja;
42.
poudarja, da je treba izboljšati skladnost ukrepov usposabljanja in izobraževanja s potrebami trga dela;
43.
poziva Komisijo, da zlasti na področju razvoja človeškega kapitala podpre sodelovanje držav članic in udeležence kohezijske politike ustrezno obvešča o najbolj inovativnih projektih; opozarja na poseben pomen izmenjave informacij med starimi in novimi državami članicami;
44.
pozdravlja možnost naložb na področju zdravja in za preprečevanje zdravstvenih tveganj;
45.
poziva Komisijo k zagotavljanju, da strateške smernice vsebujejo le točke, ki jih lahko podpre tudi posredovanje strukturnih skladov;
46.
poziva Komisijo, da v primeru splošnega neupoštevanja meril:
-
trajnostnega razvoja,
-
vključevanja načela enakosti spolov,
-
pravic v skladu s členom 13 Pogodbe (prepoved diskriminacije oseb na podlagi spola, rase, etnične pripadnosti, veroizpovedi ali svetovnega nazora, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti),
-
in okoljske zakonodaje,
zahteva odpravo pomanjkljivosti ali po potrebi povrnitev dodeljenega denarja;
Ozemeljske razsežnosti kohezijske politike
47.
načeloma poudarja pomen cilja ozemeljske kohezije kot nujno ter neločljivo dopolnitev cilja gospodarske in socialne kohezije;
48.
ponovno zahteva povečanje pomoči za mestno okolje; pri tem podpira potrebo po prožnosti regij pri izdelavi projektov, ker na začetku obdobja za spodbujanje ni nujno jasno, katera mestna okolja bodo po zaključku tega obdobja potrebovala podporo; poudarja pomembno vlogo mest in njihove okolice pri uresničevanju ciljev regionalne politike Evropske unije, vključno z njihovo vlogo gonil gospodarskega razvoja v Evropi; poziva države članice, da spodbujajo upravljanje na več ravneh z vključevanjem mest, njihovih funkcionalnih mestnih območij in podeželskih zunajmestnih območij v razvoj in izvajanje nacionalnih strateških referenčnih okvirov in operativnih programov;
49.
opozarja na potrebo po priznavanju raznolikosti evropskih lokalnih udeležencev; ugotavlja, da je posebnost Evrope edinstvena struktura z več središči, ki jo sestavljajo veliki, srednje veliki in majhni kraji ter mesta, in da večina Evropejcev prebiva v srednje velikih in majhnih mestih; meni, da je bistveno razširiti ukrepe za mestna območja prek tradicionalnih velemest in upoštevati tudi vlogo mest, manjših mest in trgovskih centrov, ki so povezani z glavnimi mestnimi središči;
50.
ponovno potrjuje svojo podporo čezmejnemu sodelovanju kot bistvenemu instrumentu evropske integracije in v okviru tega instrumenta med drugim zahteva ustrezno upoštevanje kulture in okolja, raziskav in razvoja, IKT, izmenjave med upravami, zaščite pred katastrofami in zdravja;
51.
zahteva, da države članice v svojih operativnih programih poudarijo inovativne ukrepe in čezmejno sodelovanje;
52.
zahteva jasna in pregledna pravila za nadzor dodeljevanja in porabe sredstev ter da države članice v celoti prevzamejo odgovornost za izdatke za financiranje kohezijske politike;
o
o o
53.
naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
