Plenarno zasedanje v Strasbourgu, 11. do 14. december in plenarno zasedanje v Bruslju, 18. december.
2006-12-07 - 16:06
Zadnje letošnje plenarno zasedanje Evropskega parlamenta ima na dnevnem redu številne teme: priprave na Evropski svet, paket zakonodaje REACH, program Komisije in proračun EU za leto 2007, odgovor na Zeleno knjigo o energiji, spremembe uredb o schengenskem informacijskem sistemu ter podelitev nagrade Saharova za leto 2006. Poslanci se bodo vnovič sestali v ponedeljek, 18. decembra, ko bodo obravnavali zaključke Evropskega sveta in finskega predsedovanja Uniji.
V ponedeljek bo parlament v drugem branju obravnaval zakonodajni paket REACH o registraciji kemikalij na skupnem trgu ter posodobljeni carinski zakonik in program Carina 2013.
Na dopoldanskem delu zasedanja v torek bo na dnevnem redu direktiva o varstvu podzemne vode , opoldne bo predsednik parlamenta podelil nagrado Saharova Aleksandru Milinkieviču, voditelju demokratične opozicije v Belorusiji. Popoldne bodo poslanci razpravljali o direktivi o avdiovizualnih storitvah , sledila pa bo razprava o predlogu proračuna EU za leto 2007. Zvečer bo parlament med drugim obravnaval predlog za ustanovitev Evropskega inštituta za enakost spolov .
Sreda dopoldne bo v znamenju širitvene strategije EU , sledilo bo glasovanje o paketu REACH , nato pa bodo predstavniki Sveta in Komisije predstavili priprave na Evropski svet v Bruslju . V večernih urah bodo poslanci razpravljali o predlogih zakonodaje o evropskih vozniških dovoljenjih ter razvoje druge generacije schengenskega informacijskega sistema .
Poslanci bodo v četrtek zasedanje zaključili z obravnavo Zelene knjige o energiji ter predlogom za uvedbo standardov Euro 5 za emisije motornih vozil . Popoldne bo namenjeno razpravi o kršitvah človekovih pravic po svetu .
Poslanci se bodo na posebnem plenarnem zasedanju zbrali že spet v ponedeljek, 18. decembra v Bruslju . Na dnevnem redu bo samo ena točka: razprava o zaključkih Evropskega sveta 14. in 15. decembra ter rezultatih finskega predsedovanja Svetu EU v drugi polovici leta 2006. 20061127BRI00306
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Priprave na zasedanje Evropskega sveta
2006-12-07 - 16:06
Predstavniki Sveta EU in Komisije bodo poslancem v sredo popoldne predstavili teme Evropskega sveta, vrha predsednikov vlad in držav članic Unije, ki bo potekal v Bruslju 14. in 15. decembra. Osrednji temi vrha, ki ga bo vodil finski premier Matti Vanhanen, bosta širitev Evropske unije ter področje pravosodja in notranjih zadev.
Izhodišče za razpravo o širitvi EU bo strategija, ki jo je Evropska komisija sprejela 8. novembra in posebno dodatno poročilo o zmožnostih Unije za sprejemanje novih držav članic. Finsko predsedstvo želi kot enega ciljev vrha oblikovati soglasje med članicami o načinih nadaljevanja širitvenega procesa. Evropski svet bo sprejel tudi odločitve o obliki nadaljevanja pogajalskega procesa s kandidatkama Turčijo in Hrvaško.
Voditelji držav in vlad bodo razpravljali tudi o izboljšanju načina sprejemanja odločitev in skupnem delovanju v območju svobode, varnosti in pravice. Članice Unije naj bi se dodatno zavezale k izboljšanju sistema odločanja na področju pravosodja in notranjih zadev.
Na dnevnem redu bo tudi politika priseljevanja, kjer naj bi države okrepile skupni pristop k reševanju tega problema in še v letu 2007 sprejele konkretne ukrepe za delovanje. Predsedstvo Sveta EU pa bo med drugim predstavilo še oceno pogovorov, ki so jeseni potekali z državami članicami o prihodnosti Ustavne pogodbe.
Med temami bo še razprava o politiki spodbujanja inovacij, energetiki, podnebnih spremembah in aktualnih zunanjepolitičnih vprašanjih. Voditelji bodo tudi pozdravili vstop Bolgarije in Romunije v EU, s čimer se bo 1. januarja 2007 zaključila peta širitev povezave.
O zaključkih Evropskega sveta in doseženih rezultatih šestmesečnega predsedovanja Finske EU bo Evropski parlament razpravljal na posebnem zasedanju v Bruslju v ponedeljek, 18. decembra. Povezava na spletno stran Evropskega sveta
SL
1
LINK
http://www.eu2006.fi/calendar/vko50/en_GB/1136456998803/?calYear=2006&calMonth=11
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007
2006-12-07 - 16:06
Evropski poslanci bodo v sredo opoldne glasovali o zakonodajnem in delovnem programu Evropske komisije za prihodnje leto. Razprava o predlogu programa, kjer so sodelovali vsi komisarji, je sicer potekala že na novembrskem plenarnem zasedanju. Dokument predstavlja načine, kako namerava Komisija v letu 2007 doseči svoje zastavljene strateške cilje, pri njegovi pripravi pa so bile upoštevane pripombe, ki so jih na letno strategijo za prihodnje leto dali parlament, Svet EU in druge evropske institucije.
• Na področju blaginje bo Komisija še naprej podpirala posodobitev evropskega gospodarstva na podlagi prenovljene lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter dinamičen notranji trg s celo vrsto med seboj povezanih ukrepov za spodbujanje znanja, inovacij in trajnostnega okolja za rast. To vključuje vzpostavitev evropskega okvira za gospodarske migrante. Komisija bo nadaljevala pobude za spodbujanje zunanjih vidikov konkurenčnosti, opredeljene v njenem sporočilu z dne 4. oktobra 2006 z naslovom "Globalna Evropa: konkurenca v svetu". V središču pozornosti bo energija, prvi strateški pregled evropske energetske politike pa bo napovedal novo obdobje evropske energetske politike in prispeval k lažjemu obvladovanju podnebnih sprememb. Komisija bo predložila svoja stališča glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti za novo pomorsko politiko.
• Solidarnost , varstvo okolja, trajnostno upravljanje in uporaba naravnih virov ter zdravje in blaginja državljanov so tesno povezani z rastjo in delovnimi mesti. Dejstvo, da je bilo leto 2007 razglašeno za evropsko leto enakih možnosti, bo evropske državljane ponovno opozorilo na to, da je socialni vidik v središču delovanja Evrope. Komisija bo na zahtevo Evropskega sveta iz junija 2006 proučila socialne razmere v EU, s posebnim poudarkom na vprašanjih o dostopu in možnostih ter s ciljem, da se doseže novo soglasje o socialnih izzivih, s katerimi se sooča Evropa. Danes je posodabljanje politik, da se zadovoljijo potrebe evropske družbe, prvi ključni korak za okrepitev učinkovitosti mehanizmov solidarnosti. Prav tako bo morala nadaljevati svojo podnebno politiko, da okrepi mednarodno sodelovanje in doseže izrazito zmanjšanje emisij znotraj Unije.
• Ukrepanje na evropski ravni je potrebno, da se zagotovi visoka raven varstva in pravice ter varnosti in zaščite evropskih državljanov, v času ko se Evropa sooča z novimi tveganji. Tveganja za okolje in zdravje, nalezljive bolezni in naravne nesreče, pa tudi grožnje pred terorističnimi napadi zahtevajo hitro in učinkovito sposobnost odzivanja na ravni EU. V boju proti kriminalu in nasilju je treba še naprej izvajati zakone in opravljati kazenske preiskave po vsej EU. Nadzor na zunanjih mejah Unije bo leta 2007 skupaj z razširitvijo schengenskega območja postal poglavitno področje ukrepanja.
• Evropa mora na svetovni ravni nastopati odločno in neodvisno, da uresniči cilje, kot so trajnostni razvoj, globalno okolje, mir, sosedstvo, sodelovanje in zunanja konkurenčnost. Znanstveno in tehnološko sodelovanje ter druge oblike sodelovanja s poudarkom na znanju, ki temeljijo na skupnem interesu in vzajemnih koristih, imajo poseben potencial za pospeševanje tistih ciljev, ki jih Evropa potrebuje za izboljšanje doslednosti in usklajenosti ukrepanja Komisije z delovanjem drugih evropskih institucij in držav članic. Prav tako morajo biti bolje usklajene tudi zunanje politike Unije in zunanji vidiki notranjih politik. Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007
SL
1
LINK
http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2007_sl.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Širitev
Imenovanje komisarjev iz Bolgarije in Romunije
2006-12-07 - 16:06
Meglena Kuneva iz Bolgarije in Leonard Orban iz Romunije bosta z januarjem 2007 postala nova evropska komisarja. V Evropskem parlamentu sta se kandidata predstavila 27. novembra in dobila podporo poslancev v odborih, kjer sta potekali zaslišanji. Parlament bo o imenovanjih glasoval v torek. Romunski kandidat, ki bo prevzel resor večjezičnosti in medkulturnega dialoga, je odgovarjal pred odborom za kulturo in ustavne zadeve. Bolgarska kandidatka, ki bo odgovorna za varstvo potrošnikov, pa se je predstavila odboru za notranji trg in okolje. Meglena Kuneva, bolgarska kandidatka Na zaslišanju so evropske poslance zanimala naslednja vprašanja :
· sposobnost za delo v kolektivnem telesu, kot je Komisija
· časovne in proračunske omejitve
· varstvo potrošnikov v novih državah članicah
· potrošniški krediti
Kuneva je dejala, da je treba uskladiti zakonodajo na področju varstva potrošnikov povsod tam, kjer je to mogoče. Poudarila je nujnost raziskav in boljše komunikacije ter obljubila več dialoga z državljani in potrošniškimi organizacijami in krepitev vezi z Evropskim parlamentom ter vladami držav članic. Dejala je tudi, da po prav zaradi proračunskih omejitev lahko bolje določila prednostne naloge. Leonard Orban, romunski kandidat Pri Orbanu so poslance zanimala predvsem naslednja vprašanja:
· večjezičnost znotraj evropskih institucij in proračunska sredstva za prevajanje ter tolmačenje
· medkulturno sodelovanje
· jeziki manjšin
· meje pristojnosti njegovega resorja
Orban je dejal, da je večjezičnost v Uniji nujna, saj predstavlja del njene identitete. "Angleščina ni dovolj. Večjezičnost je dobra za poslovanje in konkurenčnost." Zanj sta najpomembnejša cilja zagotoviti kakovost prevajanja, tolmačenja ter izdajanja publikacij v Uniji, da bi se tako omogočila dobra komunikacija tako znotraj institucij kot z državljani in ohranjanje stroškov večjezičnosti na sprejemljivi ravni. Odgovoren bo za delo približno 3400 uradnikov Komisije. Dodal je še, da bo spodbujal učenje jezikov v šolah in si prizadeval za vzpostavitev dialoga z manjšinami. Cilj tega pa je zaščititi vse jezike v EU, vključno z jeziki manjšin.
Konferenca predsednikov (vodje političnih skupin) Evropskega parlamenta je 28. novembra sprejela pozitivno oceno zaslišanj obeh kandidatov za komisarja in obenem zaprosila za jasnejšo opredelitev resorja, ki naj bi ga prevzel komisar Orban. Predsednik parlamenta je o mnenju odborov nato tudi pisno obvestil predsednika Komisije. Parlament bo o novih komisarjih glasoval v torek, 12. decembra. Svet bo uradno imenoval nova komisarja šele po formalni potrditvi parlamenta, po imenovanju pa bosta prisegla pred Evropskim sodiščem. Predstavitev kandidatov za komisarja
SL
1
LINK
/hearings/commission/2006_enlarg/commissioners_sl.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Širitev
Širitveni proces Evropske unije
2006-12-07 - 16:06
V sredo dopoldne, pred razpravo o Evropskem svetu, bodo poslanci obravnavali dve poročili, ki se ukvarjata s strategijo za širitev Unije v prihodnosti. Poročilo Elmarja BROKA (EPP-ED, DE) govori o možnostih za vstop Turčije, Hrvaške in držav Zahodnega Balkana, poročila Aleksandra STUBBA (EPP-ED, FI) pa o zmožnostih EU za sprejemanje novih članic. Odbor za zunanje zadeve se strinja s poročevalcem Brokom, da bo treba pri širitvah Unije v prihodnosti bolj kot doslej upoštevati rezultate držav kandidatk v procesu, nujne pa bodo tudi spremembe evropskih pogodb. Datuma vstopa ne bi smeli določiti prezgodaj, pogajanja pa bi morala upoštevati dejansko izpolnjevanje političnih kriterijev.
Poslanci pozivajo vlade držav članic, naj ustavni proces zaključijo do konca leta 2008, saj pogodba iz Nice ne zagotavlja ustrezne podlage za prihodnje širitve Unije. Reforme bi morale biti sprejete do naslednjih volitev v Evropski parlament leta 2009, da bi se izognili zamudam pri pogajanjih, ki potekajo, še posebej s Hrvaško.
Glede Turčije odbor ugotavlja, da se je reformni proces upočasnil, država pa še vedno ne izvaja tako imenovanega protokola iz Ankare, s katerim bi se pridružitveni sporazum EU-Turčija razširil na nove članice Unije, vključno s Ciprom. Poslanci upajo, da bo finsko predsedstvo do konca leta 2006 našlo rešitev za izhod iz trenutnega zastoja.
Odbor pozdravlja napredek Hrvaške v pogajanjih in upa, da bodo pogajalci ohranili tempo pogajanj, da bi jih lahko tudi kmalu zaključili. Državam Zahodnega Balkana mora biti jasno dana perspektiva bodočega članstva, vendar pa je njihovo vključevanje v EU odvisno od reform, ki jih izvajajo.
Integracijska zmožnost
Poročilo poslanca Stubba ugotavlja, da mora EU pred kakršnokoli prihodnjo širitvijo ustrezno razviti svojo institucionalno, finančno ter politično strukturo, in tako izboljšati svojo integracijsko zmožnost. Izraz pomeni, da bi morale institucije Unije ustrezno in demokratično delovati ter primerno financirati svoje dejavnosti za doseganje zastavljenih političnih ciljev. Ob tem bi morale Unija tudi sprejeti odločitev, katere reforme je treba izvesti glede na pričakovani učinek vstopa novih članic na njene institucionalne strukture in sisteme odločanja.
Integracijska zmožnost pa ne bi smela postati dodatno merilo za vstop kandidatk, saj je izboljšanje sposobnosti sprejema novih članic in poglobitev integracijskega procesa naloga Unije same. Vse širitve doslej so bile namreč usmerjene v krepitev EU, pospešitev njene gospodarske rasti, utrditev njene vloge v svetu in spodbujanje razvoja novih evropskih politik.
Odbor meni, da bo treba v zvezi s prihodnjimi širitvami izvesti naslednje institucionalne reforme: nov sistem glasovanja s kvalificirano večino in povečanje obsega zadev, o katerih se tako glasuje s kvalificirano večino; večja vloga Evropskega parlamenta pri sprejemanju odločitev na proračunskem in zakonodajnem področju; sprememba krožnega sistema predsedovanja Uniji in vzpostavitev funkcije ministra za zunanje zadeve; spremembe sestave Komisije, krepitev vloge ter demokratične legitimnosti njenega predsednika z izvolitvijo v parlamentu; poenostavitev postopka za spreminjanje pogodb; ukinitev strukture "treh stebrov" in nadomestitev s celoto, ki je pravna oseba in ima enotno strukturo; sprejetje klavzule, ki članici omogoča izstop iz Unije; jasna opredelitev temeljnih vrednot, ciljev, pristojnosti ter načel Unije; večja preglednost postopkov sprejemanja odločitev ter jasna opredelitev in poenostavitev instrumentov, s katerimi Unija izvršuje svoje pristojnosti. Poročilo: Elmar Brok - Sporočilo Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih 2006–2007 Poročilo: Alexander Stubb - Institucionalni vidiki zmožnosti Evropske unije za sprejemanje novih držav članic
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0436 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0393 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Zakonodajni paket REACH
2006-12-07 - 16:06
Evropski parlament naj bi v sredo 13. decembra po treh letih posvetovanj med tremi institucijami EU zaključil zakonodajni maraton s sprejemom najbolj zapletenega zakonodajnega predloga doslej: direktive in uredbe, ki urejata registracijo, evaluacijo in avtorizacijo kemikalij v Uniji. Končni kompromis zajema tudi določbe o obveznem nadomestilu nevarnih substanc, dolžnosti skrbnega ravnanja in alternativah poizkusom na živalih. Sistem REACH (registracija, evaluacija in avtorizacija kemikalij) je Komisija predlagala konec leta 2003 in naj bi nadomestil 40 sedaj veljavnih zakonodajnih predpisov o kemikalijah na skupnem trgu EU. Sedanji sistem je dvojen, saj razlikuje med "novimi" kemikalijami, ki so bile dane na tržišče po letu 1981, ko je začela veljati zakonodaja o avtorizaciji kemičnih snovi (teh je približno 3000) in "obstoječimi" kemičnimi snovmi, ki jih je okoli 100 tisoč. Komisija ugotavlja, da so podatki o (ne)varnosti kemikalij, ki so bile dane na trg pred letom 1981, kar v 99 odstotkih neustrezni. Nova uredba zato predvideva varnostno oceno za kemikalije, ki se jih proizvede ali uvozi v količini višji od ene tone na leto, to pa je približno 30.000 različnih snovi.
Registracija
Pogoj za pridobitev dovoljenja za prodajo na trgu je predhodna registracija kemične snovi pri (bodoči) Evropski agenciji za kemikalije s sedežem v Helsinkih. Podatki bodo zajeti v varnostnih poročilih o kemikalijah , količina zahtevanih podatkov v poročilih pa je odvisna od nevarnosti kemikalij, proizvedenih količin letno (od 1-10 ton, 10-100 ton, 100-1000 ton in nad 1000 ton) ter stopnje izpostavljenosti tem snovem.
Načelo "ena snov, ena registracija" naj bi omogočilo, da bodo proizvajalci skupaj vložili prijave za registracijo snovi in tudi izmenjevali podatke med seboj. Izjeme za varovanje poslovnih skrivnosti ali intelektualne lastnine so mogoče, vendar morajo biti ustrezno utemeljene.
Registracijski postopek za snovi v količini od 1 do 10 ton bo poenostavljen, če ne gre za nevarne snovi. Prav tako bodo možne izjeme (pod določenimi pogoji) za opravljanje nekaterih testov za kemikalije, ki so proizvedene v količinskem razponu od 10 do 100 ton, če so pod ustreznim nadzorom.
Komisija se mora v 12 letih odločiti, ali bo zahtevala poročila tudi za kemikalije, ki se proizvajajo ali uvažajo v količini manj kot 10 ton letno. Rok za rakotvorne in mutagene snovi je 7 let. Obdobje varovanja podatkov, ki so intelektualna lastnina, znaša 6 let.
Avtorizacija nevarnih snovi Najbolj nevarne snovi - tiste, ki so kancerogene, mutagene, bioakumulativne ali onemogočajo reprodukcijo - morajo dobiti posebno avtorizacijo za prodajo. Proizvajalec bo obvezan predložiti načrt za njihovo zamenjavo z varnejšimi snovmi. Če ustrezne nadomestne snovi ne obstajajo, bodo morali predstaviti program raziskav za izum in razvoj ustreznega nadomestila. Za endokrine motilce naj bi se v šestih letih po začetku veljavnosti uredbe, ob upoštevanju najnovejših znanstvene ugotovitev, vnovič preučilo, ali naj bodo uvrščeni na seznam snovi, za katere je potrebna avtorizacija.
Dolžnost skrbnega ravnanja
Načelo skrbnega ravnanja zahteva, da morajo proizvajalci, uvozniki in uporabniki zagotoviti, da pod običajnimi ali razumno predvidljivimi pogoji uporabe proizvajajo, dajejo v promet ali uporabljajo takšne snovi, ki nimajo neugodnega učinka na zdravje ljudi ali okolje. Zahteva tudi izmenjavo informacij in sporočil o tveganjih, ki jih lahko povzroči uporaba teh kemikalij. Poskusi na živalih Med cilji, ki naj bi jih dosegla nova zakonodaja, je tudi spodbujanje drugačnih oblik poskusov, kot so poskusi na živalih. Proizvajalci naj bi se čimbolj izogibali podvajanju in zato 45 dni pred predvidenim novim načrtov poskusov objavili svoja stališča. Strupenost določene snovi za ljudi naj se, če je mogoče, ugotavljajo z drugačnimi metodami kot poskusi na vretenčarjih. Komisija bo vsake tri leta objavila poročilo o alternativnih metodah poskusov.
Evaluacija snovi
Parlament bo imenoval dva člana upravnega odbora agencije za kemikalije, izvršni direktor pa bo pred imenovanjem moral opraviti zaslišanje v parlamentu.
Dostop do informacij
Javnost bo morala biti obveščena o vsebnosti nevarnih snoveh v izdelkih. Na zahtevo potrošnika pa mu mora biti dana informacija o vseh snoveh, ki presegajo 0,1 odstotka teže izdelka.
Sama uredba obsega več kot 1000 strani in predvideva registracijo več kot 30 tisoč različnih kemikalij v prihodnjih 11 letih. Stroški uvajanja nove zakonodaje naj bi v tem času dosegli približno 5 milijard evrov, vendar pa bo njeno izvajanje po drugi strani lahko pomenilo zmanjšanje zdravstvenih stroškov v Uniji za več deset milijard evrov v prihodnjih desetletjih.
Če bo parlament na glasovanju sprejel kompromisna dopolnila, bo Svet EU predlog verjetno sprejel v začetku leta 2007. Za morebiten sprejem novih dopolnil, ki bi nasprotovala kompromisnemu predlogu, bi moralo glasovati vsaj 367 poslancev, sicer bo besedilo sprejeto, kot je predlagano. Poročilo: Guido Sacconi - Sprememba Direktive 67/548/EGS o nevarnih snoveh (REACH) Poročilo: Guido Sacconi - Evropska agencija za kemikalije
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0345 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0352 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Varstvo podzemnih voda
2006-12-07 - 16:06
Poslanci Evropskega parlamenta bodo v torek dopoldne v tretjem branju postopka soodločanja obravnavali predlog direktive o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem, ki ga so ga po pogajanjih na spravnem odboru poslanci oblikovali skupaj s predstavniki Sveta EU. "Podtalnica je naš najpomembnejši naravni vir. Več kot polovica podzemnih voda v EU pa je onesnaženih in se jih ne da več očistiti, zato je še toliko bolj pomembno, da te vire zavarujemo," pravi poslanka Christa KLASS (EPP-ED, DE ) iz odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano, sicer avtorica parlamentarnega poročila o predlagani zakonodaji.
Parlament je v pogajanjih s Svetom EU dosegel, da je obseg direktive zdaj širši in ne govori več le o varstvu pred onesnaževanjem, temveč tudi pred poslabšanjem podzemne vode. V besedilo je vključeno previdnostno načelo in s tem prepoved poslabšanja, tako da je mogoče tudi pri posrednem izlivanju odplak preprečiti poslabšanje in s tem povezano nabiranje usedlin.
Direktiva bo od držav članic zahtevala strožje obveznosti pri preprečevanju in omejevanju vnosov nevarnih snovi v podzemne vode: države članice so dolžne sprejeti vse potrebne ukrepe in ne le "stremeti k" njihovemu sprejetju. Seznam nevarnih snovi med drugim zajema cianid, arzen, biocide in fitofarmacevtske substance (naštete v dodatku k okvirni direktivi o vodah, sprejeti oktobra 2000). Vsakršna sprememba seznama nevarnih snovi se bo odslej sprejemala s soodločanjem.
Direktiva o podzemnih vodah ne zajema onesnaženja z nitrati - to je zajeto v drugi zakonodaji. Zgornja meja dovoljene prisotnosti nitratov tako ostaja 50 mg/l, kot določa direktiva o nitratih iz leta 1991. Ker pa bo upoštevanje določil nove direktive o onesnaževanju s pesticidi lahko povzročilo prepoved določenih načinov kmetovanja in s tem posredno tudi izgubo dohodka, naj bi za tovrstne primere kmetom izplačali posebno pomoč iz sredstev skupne kmetijske politike.
Besedilo, ki ga je sprejel spravni odbor, ne predvideva enotnih standardov za vse države , razen glede vsebnosti pesticidov, predvideva pa harmonizacijo metod za merjenje onesnaževanja. Države članice bodo lahko ohranile ali pa sprejele tudi s strožjimi standarde varovanja voda, še posebej v vodovarstvenih območjih, ki lahko zajemajo tudi celotno državo.
Nove standarde naj bi analizirali najkasneje šest let po začetku veljavnosti direktive (torej leta 2013, če bo direktiva začela veljati leta 2007) in nato vsakih šest let. Države članice bodo morale določila direktive prenesti v svojo zakonodajo najkasneje v dveh letih, torej bo začela delovati v začetku leta 2009. Poročilo: Christa Klaß - Varstvo podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0446 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Standardi Euro 5 za izpušne pline motornih vozil
2006-12-07 - 16:06
Sedanji standardi za homologacijo motornih vozil Euro 4, ki so začeli veljati 1. januarja 2005, bodo deležni dopolnil in bodo zajeli tudi dušikove okside in ogljikovodike ter delce v izpuhih dizelskih motorjev. Standardi Euro 5 naj bi začeli veljati s 1. januarjem 2009. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Matthias GROOTE (PES, DE) , predlaga dopolnila k predlogu Komisije znotraj programa "Čist zrak za Evropo" (CAFE). Za osebna vozila (kategorija M1) naj bi standard stopil v veljavo čez dve leti, za vozila z največjo dovoljeno skupno težo 2500 kg, vozila z več kot sedmimi sedeži ter lahka gospodarska vozila (kategorija N1) pa s 1. septembrom 2010. Za vozila ki "izpolnjujejo posebne družbene potrebe", kot so reševalna vozila, vozila za prevoz invalidov itd. naj bi standard začel veljati leta 2012.
Poslanci se zavzemajo za podaljšanje prehodnih obdobij (do leta 2011 za kategorijo M1 in do leta 2012 za kategorijo N1), po njihovem izteku pa bodo pristojni organi v državah članicah morali zavrniti homologacijo novih vozil, ki ne bodo ustrezala standardom glede emisij in porabe goriva.
Euro 6?
Odbor poziva Komisijo, naj določi datume za uvedbo naslednje stopnje standardov, tako imenovanih Euro 6, kar v sedanjem predlogu še ni predvideno. Poslanci menijo, da bi morali za osebna vozila, torej kategorijo M1, ti standardi stopiti v veljavo s 1. septembrom 2014, za lahka gospodarska vozila (kategorija N1) pa leto dni kasneje. Prehodni obdobji bi trajali po eno leto.
Informacije za popravilo vozil
Neodvisnim tržnim udeležencem je treba zagotoviti enak dostop do informacij za popravilo vozil in o vgrajenih sistemih za diagnostiko na vozilu, kot ga imajo pooblaščeni trgovci in servisi. S tem ko lahko tudi neodvisni izvajalci brez težav izvajajo popravila, se poenostavi dostop do rednega vzdrževanja, kar pripomore k varnemu in okolju prijaznemu delovanju vozila. Poročilo: Matthias Groote - Homologacija motornih vozil glede na emisije
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0301 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Podaljšanje roka za uvedbo schengenskega sistema SIS II
2006-12-07 - 16:06
Poslanci bodo v sredo zvečer v postopku posvetovanja razpravljali o dveh predlogih uredb o razvoju schengenskega informacijskega sistema druge generacije SIS II, ki bi sicer moral biti končan že do konca letošnjega leta. Komisija predlaga podaljšanje roka za razvijanje sistema do decembra 2007 in želi tudi zagotoviti potrebna sredstva za ta razvoj. Bodoči SIS II bo nadomestil sedanji schengenski informacijski sistem na pravni osnovi, ki je sprejeta v parlamentu na oktobrskem plenarnem zasedanju.
Zmogljivost obstoječega sistema je omejena in ga lahko uporablja največ 18 držav članic, zato je nujen nov sistem, ki bo omogočil celovito izvajanje schengenskega pravnega reda in odpravo kontrol na notranjih mejah Unije. SIS II bo hkrati omogočil izboljšanje varnosti ter poskrbel za učinkovitejšo uporabo podatkov in vpeljal nove funkcionalnosti.
Študija za oceno razvoja in izboljšav SIS je bila opravljena leta 1998. Ko so se schengenski ureditvi priključile nordijske države, je bila razvita nekoliko posodobljena različica SIS 1+, kjer so se na obstoječi sistem lahko priključile še dve ali tri države.
Konec leta 2001 je Svet pooblastil Komisijo, da razvije SIS II, ki se – za razliko od sedanjega SIS – financira iz proračuna EU. Komisija je s tehnično izvedbo začela oktobra 2004, ko je podpisala pogodbo v višini 40 milijonov EUR za razvoj SIS II in VIS (vizumski informacijski sistem), ki delujeta na isti tehnični osnovi. Kot ciljni datum za predajo SIS II je bil določen marec 2007.
SIS II je potreboval primeren pravni okvir in Komisija je junija 2005 vložila tri zakonodajne predloge, ki temeljijo na različnih pravnih osnovah in so se obravnavali po različnih postopkih (soodločanje in posvetovanje). Kljub temu gre za enoten paket, saj SIS II deluje kot en sam informacijski sistem. Poročevalec ugotavlja, da so bili predlogi poslani Evropskemu parlamentu z zamudo, manjkalo je tudi več obrazložitev tehnično zelo zahtevnih predlogov. Kljub temu je parlament paket obravnaval kot celoto in pospešili pogajanja, da bi kompromis dosegli v prvi obravnavi in ne bi zavirali učinkovite širitve schengenskega območja.
Kompromis o končnem besedilu so tri institucije dosegle konec septembra 2006, parlament pa ga je potrdil konec oktobra.
Četudi je bil Evropski parlament precej uspešen pri pospešitvi postopka za sprejetje pravnih instrumentov o SIS II, poročevalec obžaluje vse zamude, ki jih je doslej utrpel ta ambiciozen projekt:
Vzroki za zamudo so različni:
- izvajalci, ki niso bili izbrani v razpisnih postopkih za oblikovanje novega sistema, so sprožili postopke pred sodiščem;
- Komisija je imela težave z izvajalci, ki jih je najela za oblikovanje baze podatkov, njen zagon in upravljanje;
- junija 2006 so bile prvič napovedane zamude v časovnem načrtu projekta zaradi zamud pri pripravljalnih delih, povezanih z osrednjim objektom v Strasbourgu, kjer bo sedež baze podatkov. Komisija je priznala, da predlaganega sedeža v Strasbourgu ni mogoče pravočasno pripraviti, da bi lahko v skladu z časovnim načrtom tja dostavili opremo, potrebno za SIS II.
Ker je bil porabljen že ves predvideni manevrski prostor za zamude projekta, preprosto ni mogoče uresničiti cilja, po katerem naj bi SIS II začel delovati marca 2007. Napovedana je bila vsaj 15-tedenska zamuda pri namestitvi in začetku delovanja osrednjega sistema v Strasbourgu. Predvideno je, da bi testiranje za začetek delovanja SIS II lahko opravili aprila 2008, za tehnično povezovanje novih uporabnikov sistema pa bo potrebnih vsaj še dodatnih 12 tednov.
Svet notranjih in pravosodnih ministrov pa je na svojem sestanku 4. in 5. decembra sprejel sklep, da naj bi nadzor na notranjih kopenskih in morskih mejah odpravili decembra 2007 ter na letališčih marca 2008, pri čemer naj bi se nove države članice v prehodnem obdobju do uvedbe sistema SIS II, ob upoštevanju predloga Portugalske, priključile na sistem SIS 1+ (oziroma SISone4all ). Vključitev na ta sistem mora biti izvedena najkasneje do konca junija 2007 , pri čemer to ne bi smelo povzročiti zamud pri uvajanju sistema SIS II. Dodatni stroški za razširitev mreže in sistema SIS 1+ naj bi znašali približno 3,6 milijona evrov. Poročilo: Carlos Coelho - Razvoj druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) Poročilo: Carlos Coelho - Sprememba Sklepa 2001/886/PNZ o razvoju druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0410 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0413 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Nagrada Saharova za leto 2006 Aleksandru Milinkeviču
2006-12-07 - 16:06
Letošnji dobitnik nagrade Saharova za svobodo misli je beloruski opozicijski voditelj Aleksander Milinkevič. Predsednik parlamenta Josep Borrell mu bo nagrado podelil v torek opoldne na slavnostnem delu decembrskega plenarnega zasedanja. Aleksander Milinkevič je bil marca letos opozicijski kandidat na predsedniških volitvah v Belorusiji, kjer je ob številnih nepravilnostih vnovič zmagal dolgoletni predsednik Aleksander Lukašenko. EU in ZDA so volilne izide in potek volitev obsodile ter ocenile kot nepoštene. Na zborovanju opozicije proti izidom volitev je policija Milinkeviča aretirala in priprla za 15 dni. Februarja je Milinkevič obiskal Evropski parlament in poslance prosil za podporo, vendar so beloruske oblasti delegaciji, ki je nameravala opazovati predsedniške volitve, prepovedale vstop v državo. Aleksander Milinkevič je star 59 let, je doktor fizike in matematike, študiral in izpopolnjeval se je v Franciji, Nemčiji in ZDA. V začetku devetdesetih let je bil podžupan v rojstnem mestu Hrodna v Belorusiji. Nagrada, ki je bila ustanovljena leta 1988, je namenjena dosežkom pri zagovarjanju človekovih pravic in svoboščin, predvsem pravice do svobodnega izražanja; zaščiti pravic manjšin in razvoju demokracije ter pravne države. Nagrajenec dobi plaketo in ček v vrednosti 50 tisoč evrov. Fokus: Nagrada Saharov – podpora svobodi misli po vsem svetu
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračun EU za leto 2007
2006-12-07 - 16:06
Evropski poslanci bodo v torek popoldne sprejemali proračun Evropske unije za prihodnje leto. Odobrena plačila naj bi znašala 115,5 milijarde evrov, Svet EU pa se je tudi zavezal, da bo parlament redno in ustrezno obveščal o porabi za Skupno zunanjo in varnostno politiko. Predlagana vsota 115,5 milijarde evrov predstavlja 0,9877 odstotka BNP celotne Unije 27 članic in pomeni povečanje za 3,6 milijarde evrov glede na proračun za leto 2006. Odbor za proračun je odstopil od prvotnega predloga, da bi del sredstev za administrativne stroške Komisije ostal v rezervi, ker naj bi ta do konca aprila 2007 izvedla oceno svojih potreb po kadrih.
Povečanje sredstev
Parlament predlaga dodatnih 29 milijonov evrov za konkurenčnost in inovacije (skupno 130 milijonov), dodatnih 20 milijonov za program vseživljenjskega učenja (skupno 583,6 milijona) in dodatnih 17 milijonov za sklad za zunanje meje (skupno 95 milijonov). Gre za sredstva, ki so ob drugem branju še niso bila razporejena po postavkah in sicer skupaj znašajo 195 milijonov evrov.
Skupna zunanja in varnostna politika
Finsko predsedstvo Sveta EU se je obvezalo, da bo parlament odslej pravočasno obveščen o načrtovanih operacijah ter akcijah znotraj Skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter Evropske varnostne in obrambne politike (EVOP). Parlament bo tako obveščen tudi o ciljih in finančnih posledicah predlagane misije EVOP na Kosovu.
Poslanci v odboru zato predlagajo, da se za SZVP nameni 159,2 milijona evrov , kar tudi pomeni, da ni več potrebe po instrumentu fleksibilnosti v letu 2007.
Finančna uredba
Nova finančna uredba o izvajanju proračuna predvideva vzpostavitev baze podatkov, v kateri bodo podjetja, ki so v stečaju, predmet sodnih prepovedi ali imajo konflikte interesov z institucijami EU in zato ne bodo mogla sodelovati v razpisih institucij za oddajo javnih naročil.
Life+
Izvajanje okoljskega programa Life+, ki bo začel delovati z Novim letom 2007, še nima ustrezne pravne podlage. Za premostitev časa do sprejema vse zakonodaje in v izogib pravni praznini, bo v vmesnem obdobju za program namenjenih 15 milijonov evrov. Poročilo: James Elles - Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek III – Komisija Poročilo: Louis Grech - Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0358 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0356 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Energija
Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo
2006-12-07 - 16:06
Poročilo odbora za industrijo in energetiko, ki ga bo parlament obravnaval v četrtek dopoldne, je odgovor parlamenta na Zeleno knjigo Komisije o evropski energetski strategiji. Dokument, ki ga je pripravila poslanka Eluned MORGAN (PES, UK) , pozdravlja prizadevanja za trajnostno, konkurenčno in varno energijo, pri čemer pa bi bilo treba bolj upoštevati spreminjajoče se razmere na svetovnem energetskem trgu. Poslanci želijo tudi bolj sistematičen pristop glede proizvodnje, distribucije in porabe energije.
Obvezni cilji za emisije CO2 do leta 2020 in spremembe v shemi trgovanja
Voditelji držav članic EU naj bi se še naslednje leto dogovorili o zavezujočem cilju o CO 2 za leto 2020 in okvirnem cilju o CO 2 za leto 2050. Komisija naj bi predlagala revizijo sistema za trgovanje z emisijami (ETS) skupaj z ekonomsko sprejemljivim upravljanjem kreditov ETS, kot je postopno uvajanje prodaje na dražbi ali sektorskega pristopa na podlagi učinkov. V sistem morajo biti vključeni tudi dodatni sektorji, ki sproščajo veliko emisij, skupaj z vsemi načini tovornega prometa. Po presoji vplivov pa je treba razviti strategijo za zmanjšanje emisij z ladij ter čim prej vzpostaviti ločen sistem za letalstvo.
Energetska učinkovitost kot prednostni cilj
EU mora do leta 2020 postati najbolj energetsko učinkovito gospodarstvo na svetu, zato naj Svet EU in Komisija določita ukrepe za energetsko učinkovitost kot prednostno nalogo za vse sektorje politike v Uniji. Komisijo, naj zagotovi pravočasno izvajanje direktiv na tem področju, Svet pa naj sprejme predloge v akcijskem načrtu energetske učinkovitosti. Države članice naj bi najboljše prakse uporabile kot osnovo za svoje nacionalne načrte energetske učinkovitosti.
Obnovljivi viri
Za spodbujanje raznovrstnosti energetskih virov bi moral EU vzpostaviti dolgoročen stabilen politični okvir, da se ustvari potrebno naložbeno okolje. V ta okvir mora biti vključen cilj za vsaj 20-odstotno izboljšanje energetske učinkovitosti do leta 2020, pri čemer morajo delovati tudi usklajeni podporni programi za obnovljive vire energije. Komisija naj določi zavezujoče sektorske cilje za obnovljive vire energije, da bi ti do leta 2020 dosegli 25-odstotni delež, do leta 2040 pa naj bi delež obnovljive energije dosegel 50-odstotkov.
Liberalizacija trga
Energetski trg EU še vedno ni popolnoma liberaliziran, toda za vzpostavitev visoke stopnje energetske neodvisnosti, dolgoročne stabilnosti, učinkovitosti, okoljske občutljivosti in zanesljive oskrbe sta potrebna jasen in trden političen okvir ter konkurenčen in pošten energetski trg. Odbor zato poziva Komisijo in države članice, naj natančno preučijo potrebo po regulativnih posegih, pri čemer ugotavlja, da članice na različne načine spodbujajo politiko liberalizacije energetskega trga, pri čemer so razlike vidne tudi v njihovih regulativnih okvirih. Poročilo: Eluned Morgan - Evropska strategija za trajnostno, konkurenčno in varno energijo - zelena knjiga
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0426 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Promet
Enotna evropska vozniška dovoljenja z letom 2013
2006-12-07 - 16:06
V sredo zvečer bo parlament v drugem branju obravnaval predlog direktive o vozniških dovoljenjih, s katerimi naj bi čez šest let začeli nadomeščati 110 različnih oblik dovoljenj, ki so trenutno veljavna na območju EU. Nova dovoljenja bodo standardne velikosti kreditne ali bančne kartice, na začetku pa jih bodo dobili novi vozniki in tisti, katerim bo potekla veljavnost starih dovoljenj. V njih bo vgrajen tudi čip z osebnimi podatki. Veljavnost dovoljenj bo omejena na 10 do 15 let, ob njihovi zamenjavi pa vozniku ne bo treba vnovič opravljati izpita - morebitna obveznost zdravniškega pregleda bo odvisna od nacionalne zakonodaje.
Dopolnila, ki jih v poročilu predlaga poslanec Mathieu GROSCH (EPP-ED, BE) , so bila usklajena v predhodnih pogajanjih s predstavniki Sveta EU in pomenijo kompromis med različnimi praksami v državah članicah.
Z novo direktivo naj bi preprečili "turizem vozniških dovoljenj", saj države članice ne bodo smele izdati dovoljenja vozniku, ki mu je bila izrečena prepoved vožnje v drugi članici. Med dopolnili, ki jih je dosegel parlament, je tudi načelo "postopnega dostopa" za dovoljenja za motorna kolesa: to pomeni, da bo moral motorist najprej nabrati izkušnje z manjšimi motornimi kolesi, preden bo lahko prešel na večja.
Zakonodaja bo tudi uredila razmere glede ocenjevalcev in vozniških inštruktorjev. Predpisi namreč sedaj niso usklajeni, z direktivo pa bodo določene zahteve glede ocenjevalcev, začetnih kvalifikacij, zagotavljanja kakovosti, pa tudi glede rednih programov strokovnega izpopolnjevanja za ocenjevalce.
Države članice bodo morale vsa dovoljenja postopno zamenjati najkasneje v 26 letih po začetku veljavnosti direktive, torej do leta 2039. Poročilo: Mathieu Grosch - Vozniška dovoljenja
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0414 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Carina
Varnost, konkurenčnost in učinkovitost z e-carinjenjem
2006-12-07 - 16:06
Na dnevnem redu parlamentarnega zasedanja v ponedeljek bosta predloga o spremembah načina poslovanja carinskih organov v Evropski uniji. Obe poročili je pripravila Jannely FOURTOU (ALDE, FR) iz odbora za notranji trg, poslanci pa ju obravnavajo v postopku soodločanja. Nov carinski zakonik in akcijski program Carina 2013 naj bi uvedla elektronsko carinjenje na območju celotne Unije, kjer se pričakuje, da bo število sporočil v mreži zraslo s 120 milijonov v letu 2005 na 1,3 milijarde v letu 2013.
Trenutni carinski zakonik je zastarel, zato je treba pripraviti novega, ki bo upošteval tehnološke spremembe na področju elektronskega poslovanja, saj "papirologija" omogoča zlorabe in tako ogroža varnost na zunanjih mejah EU. Elektronske carinske deklaracije in izmenjava podatkov bodo postali pravilo, pri čemer bo omogočeno tudi centralno carinjenje , kar pomeni, da kraj vložitve carinske deklaracije ne bo nujno tudi kraj, kjer se bo blago fizično nahajalo.
Med dopolnili pa je tudi predlog parlamenta, da se ne ukine zastopnikov pri carini, ker je to praksa, uveljavljena v številnih državah in je zelo koristna za mala podjetja. Zastopnik pri carini mora biti akreditiran ter mora dokazati dober finančni položaj, strokovno integriteto in ustrezne sposobnosti za opravljanje dela, imel pa bo tudi možnost pridobitve statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta.
Program Carina 2013 bo nadaljevanje programa Carina 2007 in med drugim predvideva uvedbo vseevropskega elektronskega carinjenja in poglobitev sodelovanja s carinskimi upravami tretjih držav. Šestletni program ima proračun v višini 323,8 milijona evrov kar je precejšnje povečanje glede na prejšnjega, ki mu je bilo namenjenih 157,4 milijona. Z njim naj bi financirali aktivnosti za izboljšanje poslovanja, seminarje, komunikacijske in informacijske sisteme ter ostale spremljajoče dejavnosti za doseganje glavnega cilja - elektronske carine. Poročilo: Janelly Fourtou - Carinski zakonik Skupnosti (Posodobljeni carinski zakonik) Poročilo: Janelly Fourtou - Vzpostavitev akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0429 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0428 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Pravice žensk/enake možnosti
Evropski inštitut za enakost spolov
2006-12-07 - 16:06
Parlament bo v drugem branju najverjetneje brez dopolnil sprejel priporočilo o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov. Priporočilo sta pripravili poslanki Lissy GRÖNER (PES, DE) in Amalia SARTORI (EPP-ED, IT). Dokument je kompromisni predlog, ki je nastal po usklajevanjih med Komisijo, Svetom EU in parlamentom, inštitut pa naj bi začel delovati čim prej v letu 2007. Svet ministrov za socialno politiko je 1. decembra sprejel odločitev, da bo sedež inštituta v litvanskem glavnem mestu Vilniusu.
Med nalogami inštituta bo zbiranje podatkov o problematiki enakosti spolov in različnih politikah na tem področju v državah članicah, na podlagi tega pa bo pripravljal priporočila ter informativne seminarje. Sedemletni proračun za delovanje inštituta znaša 52,5 milijona evrov .
Inštitut bo začel delovati naslednje leto in bo imel najprej 15 zaposlenih, do leta 2013 pa naj bi število osebja podvojilo.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Televizija brez meja
2006-12-07 - 16:06
Predlog direktive o Televizije brez meja, ki bo na dnevnem redu plenarnega zasedanja v torek popoldne, bo verjetno dobil precej parlamentarnih dopolnil, saj odbor za kulturo med drugim predlaga ostra merila glede promocijskega prikazovanja izdelkov v televizijskih programih. Direktiva o avdio-vizualnih storitvah naj bi ustvarila enakopravne pogoje za udeležbo na trgu tako za javne in zasebne ponudnike televizijskih storitev, kakor tudi za neodvisne producente televizijskih vsebin. Zajela naj bi tudi nove, predvsem spletne medije.
Poročilo poslanke Ruth HIERONYMI (EPP-ED, DE) med drugim predlaga stroga merila glede promocijskega prikazovanja izdelkov v televizijskih programih, ki bo prepovedano v informativnih oddajah, oddajah za otroke, dokumentarnih oddajah in svetovalnih oddajah. Tudi kadar se bodo izdelki prikazovali, pa prikazovanje ne sme vplivati na uredniško neodvisnost ali neposredno spodbujati nakupa oziroma najema blaga ali storitev. Programi s temi vsebinami bodo morali biti jasno označeni na začetku in koncu ter vsaj v 20 minutah, da ne bi zavajali gledalca.
Odbor se strinja s predlogom Komisije o popolni prepovedi prikazovanja tobačnih izdelkov ter določenih medicinskih izdelkov in načinov zdravljenja , kot to določa zakonodaja države članice, ki velja za ponudnika televizijskih storitev.
Oglaševanje v kinematografskih delih in filmih za televizijo, koncertih, gledaliških delih in operah naj bi bilo omejeno na enkrat v 45 minutah , v otroških in informativnih oddajah pa enkrat v 30 minutah , kadar so oddaje daljše od pol ure.
Oddaje televizijske prodaje bi morale biti jasno označene in se tako razlikovati od drugih oddaj.
Televizijski oglasi ne smejo žaliti človekovega dostojanstva, biti žaljiva zaradi diskriminacije na podlagi rase, spola, državljanstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, spodbujati vedenja, škodljivega za zdravje ali varnost ter spodbujati vedenja, izjemno škodljivega za okolje. Oblasti držav članic morajo tudi zagotoviti, da avdio-vizualne storitve, ki so ureja njihova zakonodaja, ne vsebujejo ničesar, kar bi lahko ogrozilo fizični, psihološki in moralni razvoj otrok in mladoletnikov. Mišljene so predvsem pornografske in nasilne programske vsebine.
Pravica do odgovora
Pravica do odgovora naj bi bila zagotovljena v vseh avdiovizualnih medijih, ki jih ureja zakonodaja države članice, ne glede na ostale določbe civilnega, upravnega ali kazenskega prava. Do nje so upravičene vse fizične in pravne osebe, ne glede na državljanstvo, katerih legitimni interesi, še posebej (a ne samo) čast in dobro ime so prizadeti z objavo določenih domnev ali dejstev v oddajah. Postopke in časovne roke določajo zakonodaje držav članic. Poročilo: Ruth Hieronymi - Usklajevanje nekaterih predpisov držav članic o razširjanju televizijskih programov
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0399 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061127BRI00306 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
