Teden : 06-06-2005(s)
EVROPSKI PARLAMENT
Urednik:
Janez Vouk
Sekretariat:
Janja Gaberšek
Tel. v Bruslju (32) 2 283 10 53
Tel. v Strasbourgu (33) 388 17 48 97
Bruselj:
Strasbourg:
PHS 06A065
IP3F03/011
B-1047 Brussels
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 10 53
Tel. (33) 3 88 17 48 97
Fax (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 17 29 01
e-mail: TiskovnaSluzba-sl@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_sl.htm
Zaklju č ek redakcije: ponedeljek, 13. junij 2005
Politi č ne skupine
Kot je v veljavi dne 13.06.2005
EPP-ED
PES
ALDE/ ADLE
Zeleni / EFA
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NA
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
5
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Total
267
201
88
42
41
36
27
29
731
Spremembe v zadnjih 90 dneh:
Poslanci, ki odhajajo
Poslanci, ki prihajajo
COSTA, António 11.03.2005
HASSE FERREIRA, Joel, 12.03.2005
DEL TURCO, Ottaviano 01.05.2005
KAMALL, Syed Salah 12.05.2005
VILLIERS, Theresa 10.05.2005
BOWLES, Sharon Margaret 12.05.2005
HUHNE, Christopher 10.05.2005
LAVARRA, Vincenzo 24.05.2005
BRESSO, Mercedes 25.05.2005
RIVERA, Giovanni 25.5.2005
HORTEFEUX, Brice 01.06.2005
Politi č ne skupine
EPP-ED
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov
PES
Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo
GUE/NGL
Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice
Zeleni/EFA
Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze
UEN
Skupina združenje za Evropo narodov
IND/DEM
Skupina neodvisnosti in demokracije
NA
Samostojni poslanci
Izjave
Začetek zasedanja v znamenju razprave o referendumih
Evropski parlament je svoje plenarno zasedanje v Strasbourgu ponedeljek 6. junija začel z opozorilom predsednika Josepa BORRELLA , da bo voditeljica burmanske opozicije Aung Sang Suu Kyi kmalu praznovala svoj 60. rojstni dan, vendar je zadnjih 15 let v hišnem priporu. Njena stranka je na volitvah leta 1990 zbrala 80 odstotkov glasov, vendar so je vojaška hunta z državnim udarom preprečila prevzem oblasti. Organizacije za varovanje človekovih pravic neprestano opozarjajo na poboje in etnično čiščenje v Burmi. Predsednik Borrell je še poudaril, da je Suu Kyi edina dobitnica nagrade Saharova, ki tega priznanja ni mogla prevzeti, ker jo burmanske oblaste zadržujejo v hišnem priporu.
Najbolj pogosta tema enominutnih vprašanj, za katera se je k besedi prijavilo okoli 30 poslancev, so bile reakcije na negativna izida francoskega in nizozemskega referenduma in na ugibanja, ali je Evropska ustava res mrtva in pokopana oziroma ali je treba vztrajati, da države, ki nasprotujejo ustavni pogodbi vnovič razmislijo, kaj se jim zdi vredno obdržati. Ustavo je namreč doslej podprlo 10 članic EU, ki predstavljajo več kot polovico evropskih državljanov, svojo dvotretjinsko podporo pa ji je že lani dal tudi Evropski parlament.
Slovenski poslanec Borut PAHOR (PES, SI) je ob opozoril na politično občutljivost izjave voditelja ene od šestih ustanovnih članic Unije, ki je dal pobudo za izredni sestanek predstavnikov teh šestih držav, ki naj bi nosile posebno odgovornost za prihodnost EU. " Ali so leto dni po širitvi EU ene članice še vedno bolj evropske kot druge in s tega vidika tudi bolj poklicane ali odgovorne za skupno prihodnost EU? ," se je vprašal Pahor.
Vprašanje je postavila tudi slovenska poslanka Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI), ki je opozorila na težave, ki jih imajo vozniki praznih tovornih vozil, ki so v tranzitu čez slovensko-italijansko mejo in morajo uporabljati samo določene mejne prehode ter plačevati cestnino. Poslanka sicer razume, da imajo italijanski carinski organi po vstopu Slovenije v EU manj dohodka, vendar pa meni, da ti ukrepi kršijo svobodo do prostega pretoka oseb in blaga.
Proračun
Finančna perspektiva 2007-2013
Poročilo: Reimer BÖGE (EPP-ED, DE)
Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0153/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 8.6.2005
Evropski parlament je v po torkovi razpravi v sredo z 426 glasovi za, 140 proti in 122 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo začasnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013 poročevalca Reimer BÖGE (EPP-ED, DE) , ki postavlja parlamentarna izhodišča za pogajanja s Svetom EU o naslednji finančni perspektivi.
Poročevalec je v predstavitvi uvodoma poudaril, da je parlament s sedemmesečno razpravo v začasnem odboru pokazal, da je odgovorna institucija in išče kompromisni predlog za prihodnost Evropske unije. " Upoštevali smo Lizbonsko strategijo, zmanjšujemo stroške tam, kjer se je dalo in postavljamo politične prioritete. Poročilo ne govori le o golih številkah, ampak išče rešitve: skrajšanje trajanja perspektive, da bi bila usklajena z mandatom parlamenta in Komisije, poenostavitev programov in predhodna parlamentarna razprava o novih postavkah. želijo poenotenje obdobij, poenostavitev programov in da se o vsaki novi postavki prej razpravlja v parlamentu ," je dejal BÖGE.
Dodal je še, da se parlament zavzema za več sredstev za razvoj, raziskave, izobraževanje, kohezijsko politiko in mednarodno pomoč. Poročilo tako predlaga, da v 7-letnem obdobju odobrena plačila iz evropskega proračuna ne bi presegla 1,07% BNP (883 milijard evrov), prag lastnih sredstev pa naj bi bil na 1,18% BNP (975 milijard evrov). " Prosim vas, da jutri vsi podprete ta predlog, saj Komisiji daje več sredstev, da se bo lažje spopadla z integracijo, da bo Evropa bližje državljanom, ki jim je namenjena državljanom, " je zaključil poročevalec.
Predstavnik predsedstva Sveta EU, luksemburški zunanji minister Nicolas Schmit , je pozdravil delo odbora in izrazil prepričanje, da bodo voditelji držav in vlad članic EU na vrhu naslednji teden v Bruslju dosegli kompromis o finančni perspektivi, ter tako dali javnosti znamenje, da Unija lahko sprejema rešitve in izvaja zastavljene projekte. Sicer se predsedstvo zaveda, da je manevrskega prostora za doseganje ravnotežja med različnimi zahtevami malo. V zaključni besedi pa je bil minister bolj kritičen, saj naj bi bila razprava polna nasprotujočih si predlogov o tem, katere postavke bi bilo treba zmanjšati na račun drugih. Po mnenju predsedstva je predlog Komisije sicer dober, vendar ni osnova za kompromis
Predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je poročilo parlamenta pozdravil, ker je blizu predlogu Komisije. Končni predlog finančne perspektive pa ne bi smel biti samo kompromis med državami članicami ampak tudi kompromis med institucijami. Po številnih pogovorih naj bi bil predsednik Komisije prepričan, da je soglasje mogoče, vendar pa so v predlog u predsedstva med drugim okrnjeni tudi številni programi za zunanjo pomoč EU državam v sosedstvu in drugod po svetu. V zaključni besedi je Barroso pozval predsedstvo, naj mnenje parlamenta vključi v predlog, ki ga bo 16. in 17. junija obravnaval Evropski svet in tako pokaže, da je Evropa prav v težkih časih lahko enotna.
Poročevalec BÖGE je na koncu dodal, da " smo vsi odgovorni za oblikovanje kompromisa, ampak tudi po jutrišnjem glasovanju je še 10 dni časa za to, da predsedstvo prepriča Svet EU, da tudi po kompromisu na vrhu v Bruslju še ni vsega konec, saj se mora upoštevati tudi mnenje parlamenta. "
Poročilo predlaga, da v 7-letnem obdobju: - odobrena plačila iz evropskega proračuna ne bi presegla 1,07% BNP (883 milijard evrov) ; - prag lastnih sredstev pa naj bi bil na 1,18% BNP (975 milijard evrov) .
Predlog Komisije je sicer 1,14% BNP (943 milijard evrov) za plačila in 1 ,24% BNP (1022 milijard evrov) za obveznosti , medtem ko zadnji kompromisni predlog luksemburškega predsedstva govori o 1,06% BNP (873 milijard evrov) za obveznosti.
Parlament zagovarja naslednji ključni dopolnitvi: • sredstva za Evropski razvojni sklad (21,876 milijarde evrov) naj ne bodo vključena v finančni okvir ampak v proračun brez zmanjšanja sredstev za druge politike; • izven finančnega okvirja naj se vzpostavijo rezervna sredstva, ki bi omogočala ukrepanje v primerih, ki so težko predvidljivi (kohezija, nujna pomoč, solidarnostni in jamstveni sklad) ter za gospodarsko prilagajanje EU v luči boljše konkurenčnosti.
Namen tovrstne strategije je doseči večjo fleksibilnost delovanja Unije. Zaradi proračunskih težav številnih držav članic je odbor zagovarjal realističen pristop, ki predvideva nujnost oblikovanja instrumentov za delovanje ob izjemnih dogodkih in učinkovitejše korake v smeri doseganja ciljev lizbonske strategije.
Predlog je razdeljen na naslednje postavke:
1. trajnostni razvoj, kohezija, rast in zaposlovanje 459 mrd € (47%)
Zajema sredstva za raziskave in razvoj, čezevropska omrežja, izobraževanje in poklicno usposabljanje, socialno politiko, izpolnjevanje konvergenčnih pogojev in čezmejno sodelovanje.
Parlament se zavzema za dodatnih 200 milijonov evrov za socialno politiko, kot sredstva namenjena doseganju ciljev Lizbonske strategije. Poslanci tudi zagovarjajo stališče, da moralo biti za kohezijsko politiko namenjenih 0,41% BNP Unije. Nove države članice bi lahko za projekte črpale do 4% svojega GNP, vendar bi morale zagotoviti, da bodo vsa sredstva tudi porabljena.
2.varovanje in upravljanje naravnih virov 396,2 mrd € (41%)
Zajema sredstva za podporo kmetijskim trgom in neposredna plačila v kmetijstvu, za razvoj podeželja, ribištvo in varovanje okolja.
Poslanci menijo, da Komisija za razvoj podeželja predlaga premalo sredstev in predlagajo, da bi za program Natura 2000 namenili 21 milijard evrov. Nasprotujejo re-nacionalizaciji skupne kmetijske politike in podpirajo zmanjšanje sredstev za kmetijstvo v EU-15, če bi se pokazalo, da so ta potrebna za Bolgarijo in Romunijo.
3. državljanstvo, svoboda, varnost in pravica 19,4 mrd € (2%)
Zajema sredstva za skupno azilno politiko in politiko priseljevanja, varovanje zunanjih meja, pravosodje in temeljne pravice, zdravstvo in varovanje potrošnikov, kulturo in mlade ter politiko državljanstva.
Parlament predlaga 1 milijardo evrov več kot Komisija, predvsem za ukrepanje v nepredvidenih primerih ter večja sredstva Europolu in Eurojustu za boj proti terorizmu.
4. EU kot globalni partner 70,6 mrd
€ (7%)
Zajema sredstva za politiko sosedskih odnosov EU, človekoljubno pomoč, razvojno ter gospodarsko sodelovanje in (po predlogu parlamenta) sredstva za skupno zunanjo in varnostno politiko.
Poslanci se zavzemajo za več fleksibilnosti; povečanje sredstev za "nepredvidene potrebe" z 200 na 500 milijonov evrov in rezerve za gospodarsko prilagajanje (7 milijard), kohezijo (3 milijarde), nujna pomoč (1,5 milijarde) ter solidarnostni jamstveni sklad (6,2 milijarde evrov). Menijo, da mora EU okrepiti svojo vlogo v Sredozemlju in na Baltiku (kjer naj vključi Rusijo kot strateškega partnerja) in postaviti jasno razliko med oblikami pomoči nerazvitim ter industrijskim državam. Parlament želi skupno zunanjo in varnostno politiko vključiti v proračun, da bo lahko soodločal o njenem financiranju.
Odbor je parlamentu sicer predlagal, da bi finančno perspektivo skrajšal s 7 na 5 let in jo tako uskladil z mandati Komisije in Evropskega parlamenta, vendar poslanci tega dopolnila niso podprli.
O finančni perspektivi bo na vrhu v Bruslju 16. in 17. junija razpravljal Evropski svet, nato pa morajo institucije doseči še skupni dogovor o uresničevanju proračuna. Parlament potem odloča še o tem skupnem dogovoru.
Ustavne zadeve
Poslanci zavrnili predlog o nezaupnici Komisiji
Dokument: B6-0318/2005
Glasovanje: 8.6.2005
Poslanci Evropskega parlamenta so v sredo s 589 glasovi proti, 35 glasovi za in 35 vzdržanimi glasovi zavrnili predlog o nezaupnici Evropski komisiji, ki ga je 12. maja vložila skupina 77 poslancev pod vodstvom Nigela Paula FARAGA (IND/DEM, UK). Razprava o predlogu nezaupnice je sicer potekala na plenarnem zasedanju v Bruslju 25. maja, predstavniki štirih največjih političnih skupin (EPP/ED, PES, ALDE in Zeleni) pa so že takrat izrazili svojo podporo predsedniku Komisije Joseju Manuelu Barrosu
Gospodarske in monetarne zadeve
Strožja merila v novem paktu o stabilnosti in rasti
Poročilo: Othmar KARAS (PPE/DE, AT) -
Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik
Dokument: A6-0168/2005
Razprava: 8.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Poročilo: Othmar KARAS (PPE/DE, AT)
Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
Postopek posvetovanja
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve
Dokument: A6-0158/2005
Razprava: 8.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Parlamentarci so v četrtek - po razpravi, ki je potekala v sredo zvečer - sprejeli dve poročili poslanca Otmarja KARASA (EPP-ED) iz odbora za ekonomske in monetarne zadeve o reformi pakta o stabilnosti in rasti. Poslanci tako zahtevajo, da reforma ne bi postavila preohlapnih meril in se zavzemajo za natančnejše definicije določil pakta ter krajše časovne roke za zmanjšanje proračunskih primanjkljajev.
Na spomladanskem vrhu so se voditelji držav in vlad EU dogovorili za reformo pakta in Komisija je nato na podlagi teh sklepov pripravila dve uredbi, ki predstavljata zakonski okvir za spremembe.
Parlament zahteva jasnejšo definicijo pojma "izjemna in začasna čezmernost proračunskega primanjkljaja" čez dovoljene 3 odstotke BDP, ki naj bi bila v kontekstu proračunskih napovedi Komisije in splošnih predpostavk. Poslanci zahtevajo jasen seznam dejavnikov, ki bi lahko prišli v poštev pri ocenjevanju višine primanjkljajev. Skrajni rok za sanacijo proračunskega primanjkljaja pa ne bi smel biti daljši od 3 let.
Preventivni ukrepi pakta bi morali po mnenju odbora temeljiti na verodostojnih statističnih podatkih, zato poziva Komisijo, da primerja podatke držav članic, njihovih centralnih bank in Evropske centralne banke. Za realno oceno ustreznosti ukrepov držav članic bi morala Komisija izvajati finančne revizije na terenu. Srednjeročne proračunske cilje bi morali ocenjevati vsaj enkrat letno, oziroma vedno, kadar država izvaja večje strukturne ali proračunske reforme.
Predlog uredbe o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter od nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik je bil sprejet s 311 glasovi za, 115 proti in 175 vzdržanimi glasovi. Spremembe uredbe o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem pa so bile potrjene s 320 glasovi za, 116 proti in 163 vzdržanimi glasovi . Uredbi mora dokončno potrditi še Svet EU
Evropski svet
Kritični in optimistični glasovi o prihodnosti Evrope
Priprave Evropskega sveta (Bruselj, 16/17. junij 2005)
V sredo dopoldne je bila poslanska razprava namenjena trenutno najbolj vroči temi v Evropski uniji - predlogom in rešitvam za nadaljevanje skupnega evropskega projekta po zavrnitvi Ustave na referendumih v Franciji in na Nizozemskem. Poslanci so pred Evropskim svetom, ki bo naslednji teden Bruslju, želeli dobiti od predstavnikov Sveta EU in Komisije pojasnila, kako nameravajo evropski voditelji rešiti eno največjih političnih kriz Unije v zadnjih dvajsetih letih.
Predstavnik predsedstva Sveta EU luksemburški zunanji minister Nicolas Schmit je v svojem nastopu poudaril, da kljub drugačnim glasovom Ustava ni mrtva in demokratična razprava o njej se mora nadaljevati " Vzeti premor ali ne, to je zdaj vprašanje. Vendar moramo ta premor izkoristiti za refleksijo, za analizo dogodkov, ki ne sme biti omejena samo na eno temo. (...) Ne smemo dopustiti zmede, ampak moramo jasno povedati, kam gremo ," je dejal Schmit in pozval k širši javni razpravi o problemih na evropski ravni.
Predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je v energičnem govoru pozival k pogledu v prihodnost in preseganju črno-bele razdelitve na "za" ali "proti": " Dovolj je tega, da se nepriljubljene odločitve vedno zvrnejo na "Bruselj" - moramo preseči delitev na zmagovalce in poražence, saj so vse odločitve kompromis, " je poudaril Barroso in se zavzel za preseganje nacionalizmov ter za iskanje dinamičnega političnega soglasja, ki bo tudi omogočil, da Evropa ne bo prva žrtev globalizacije, temveč bo z njo pridobila. Vse politike je pozval k preudarnosti, k premisleku in razdelitvi odgovornosti za iskanje skupnega odgovora. " Evropa ni težava - Evropa je rešitev ," je zaključil predsednik Komisije.
Predstavniki političnih skupin - razen predstavnikov UEN in nekaterih neodvisnih poslancev - so večinoma izražali razočaranje nad izidi referenduma, vendar so obenem tudi poudarjali, da se razvoj Evrope ne sme ustaviti.
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) je v imenu Evropske ljudske stranke opozoril, da proces ratifikacije še ni končan in da je vzrokov za neuspehe referendumov več - od kritik oblasti v državah članicah, do prehitre širitve. Zavzel se je, da se mora Evropa osredotočiti na bistvo in ohraniti subsidiarnost ter ne sme preseči svojih kulturnih, civilizacijskih in geografskih meja. Spoštovati bi morala obljube, dane kandidatkam Romuniji, Bolgariji in Turčiji, vendar mora obenem biti dosledna glede njihovega spoštovanja obljub. O Turčiji je Poeterring še dejal, da ji je treba poleg možnosti za članstvo jasno ponuditi tudi možnost priviligiranega partnerstva.
Vodja skupine Evropskih socialistov Martin SCHULZ (PES, DE) je poudaril, da ni ene rešitve za vse ter, da je treba upoštevati legitimno pravico vseh držav do načina odločanja o Ustavi. Razkorak med institucijami in državljani je bil očiten že pri prejšnjih volitvah v Evropski parlament in politiki so si predolgo zatiskali oči, da se je evropsko javno mnenje, ki je v času začetnih integracijskih procesov zaupalo svojim voditeljem, spremenilo in zahteva poleg miru in demokracije tudi izpolnitev obljub o blagostanju in delovnih mestih, ki pa so težko uresničljive. " V Bruslju postavljamo okvire za delovanje, sama izvedba pa je dolžnost držav članic:ne morejo si le države vedno prisvajati uspehov, za nespehe pa kriviti EU! " je bil podobno kot predsednik Komisije odločen Schulz, ki se je zavzel še za več preglednosti in učinkovitosti institucij.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) je v svojem nastopu Evropo plastično primerjal z bleščečim letalom " v katerem se nekateri potniki pritožujejo, da je v njem preveč tujcev, drugi, da so francosko-nemški motorji prešibki, nihče pa ni zadovoljen, ker se strateške odločitve v pilotski kabini sprejemajo brez demokratičnega nadzora. " Po njegovem mnenju Ustava, takšna kot je, verjetno ne bo sprejeta in bilo bi prav, če bi o njej v vsej Evropi odločali naenkrat. Predsedstvo EU in Komisija nista kriva za poraze, vendar " ker je francosko-nemški motor očitno 'kaput' pričakujemo, da boste naredili novega. Evropa potrebuje vizionarske voditelje bolj kot kadarkoli doslej " je dejal Watson in zaključil, da lahko EU veliko stori tudi na podlagi sedaj veljavnih pogodb, pri čemer se je zavzel za javno delo Sveta EU, odločanje o pravosodju in notranjih zadevah na podlagi prvega stebra Unije in večjo besedo parlamenta pri sprejemanju mednarodnih pogodb.
Predstavnik skupine Zelenih Daniel Marc COHN-BENDIT (Zeleni/EFA, DE) je bil kritičen do kolegov, ker so lani zavrnili pobudo njegove skupine po vseevropskem referendumu o Ustavi in se osredotočil na pomen finančne perspektive, saj brez ustreznega proračuna Evropa ne bo mogla izpolniti svojih obljub in spodbuditi razvoja. Pozval je h konvenciji vseh evropskih institucij o predlogih za rešitev iz krize in se zavzel, da Evropski svet prihodnji teden " odpre vrata javnosti, naj voditelji javno spregovorijo o težavah, ne pa da potem na ločenih tiskovnih konferencah dajejo različne razlage, kaj se je dogajalo za zaprtimi vrati. "
Sodstvo in notranje zadeve
Živahna razprava o evropskem načinu boja proti terorizmu
Evropski parlamentarci so v torek dopoldne razpravljali in glasovali o osmih različnih poročilih o ukrepih za učinkovitejši boj proti terorizmu, ki jih je konec maja sprejel odbor za državljanske svoboščine, notranje zadeve in pravosodje. Parlament je večino predlogov odbora potrdil z veliko večino.
Hitrejši odziv na grožnje
Poročilo: Jaime María MAYOR OREJA (PPE/DE, ES)
Teroristični napadi: preprečevanje, pripravljenost in odgovor nanje
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0166/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Poslanci so med drugim s 544 glasovi za, 92 glasovi proti in 19 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo Jaimeja MAYORJA OREJA (EPP-ED, ES) o preprečevanju, pripravljenosti in odzivu na nevarnost terorističnih napadov. Parlament ugotavlja, da " morajo preventivni ukrepi temeljiti na informacijah in javni razpravi o grožnjah, na kolektivni reakciji na terorizem kot politični strategiji, pri čemer je treba biti vedno pozoren na to, da se izognemo nepotrebnemu vzbujanju preplaha in napačnim razlagam dejanskih groženj ."
Poslanci se tudi zavzemajo, da bi imel Evropski koordinator za boj proti terorizmu ustrezna sredstva za koordinacijo in takojšen odgovor v primeru terorističnega napada. Evropska unija pa bi morala v ta namen pripraviti pilotni projekt za pomoč žrtvam napadov in oblikovati posebno proračunsko postavko.
Varovanje strateške infrastrukture
Poročilo: Stavros LAMBRINIDIS (PSE, EL)
Zaščita najpomembnejše infrastrukture v okviru boja proti terorizmu
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0161/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Tudi predlogi iz poročila Stavrosa LAMBRINIDISA (PES, EL) o varovanju kritične infrastrukture so bili sprejeti z veliko večino glasov. Parlament poziva Unijo, da pripravi skupno strategijo za varovanje infrastrukturnih objektov strateškega pomena v primeru terorističnih napadov ali naravnih nesreč. Ukrepi za varovanje bi morali biti usklajeni, EU pa naj oblikuje Evropski program za varovanje kritične infrastrukture, ki bi ga " financirale države članice in/ali lastniki ter upravljavci te infrastrukture, za kar bi jim bile ponujene finančne in druge spodbude ". Poslanci tudi menijo, da bi morale oblasti držav članic izmenjevati informacije o morebitnih grožnjah in vzpostaviti sistem za zgodnje opozarjanje.
Poslanci še poudarjajo, da so " za zmanjšanje tveganja v prvi meri odgovorni lastniki in upravljavci infrastrukture, ki skrbijo za njeno vzdrževanje in delovanje, (...) vendar bi jim morale EU in države članice pri tem pomagati, svetovati in nadzorovati njihove dejavnosti na tem področju ".
Preprečevanje financiranja terorističnih organizacij
Poročilo: Mario BORGHEZIO (IND/DEM, IT)
Boj proti financiranju terorizma
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0159/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Parlament je izrazil podporo poročilu Maria BORGHEZIA (IND/DEM, IT) o boju proti financiranju terorizma, ki predlaga ukrepe, s katerimi bi lahko EU teroristom učinkoviteje preprečila dostop do finančnih sredstev. Poslanci poudarjajo, da " so v nekaterih primerih teroristi izkoristili prispevke, ki so jih zbirale humanitarne organizacije, " pri čemer se je to dostikrat zgodilo brez vednosti donatorjev in vodstev nevladnih organizacij (NVO), nekajkrat pa so NVO " omogočile pravno pokritje in logistično podporo tako za teroristične operacije kot za transporte orožja, ki so ga uporabljale teroristične organizacije ". Evropska unija bi zato morala sprejeti minimalne standarde za ukrepe, ki bi " zagotavljali največjo možno transparentnost neprofitnih organizacij tako, da bi smele za svoja nakazila uporabljati le uradne bančne račune in formalne načine poslovanja ".
Pomoč žrtvam
Poročilo: Rosa M. DÍEZ GONZÁLEZ (PSE, ES)
Akcijski načrt Evropske unije za boj proti terorizmu
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0164/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Po razpravi o polemičnem poročilu poslanke Rose DÍEZ GONZÁLEZ (PES, ES) o akcijskem načrtu za boj proti terorizmu so poslanci sicer podprli osnovno zamisel za ustanovitev posebne organizacijske enote pod okriljem Evropskega protiterorističnega koordinatorja, katere naloga bi bila pomoč žrtvam terorizma. Vendar pa so zavrnili predlog o organiziranju evropskega foruma, ki bi zastopal te žrtve. Poslanci so tudi nasprotovali temu, da bi Mednarodno kazensko sodišče razširilo svojo pristojnost tudi na pregon terorističnih dejanj, strinjajo pa se, da bi morala biti opredeljena kot zločini, ki ne zastarajo.
Boljša izmenjava informacij
Osnutek Okvirnega sklepa o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije, zlasti glede hudih kaznivih dejanj, vključno s terorističnimi dejanji
Postopek posvetovanja
Dokument: A6-0162/2005
Razprava: 7.6.2005
Predlog Sklepa Sveta o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj
Postopek posvetovanja
Dokument: A6-0160/2005
Razprava: 7.6.2005
Izmenjava informacij in obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih s področja terorizma
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0165/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Večina parlamentarcev je podprla poročila poslanca Antoina DUQUESNEJA (ALDE, BE) o predlogu Komisije in pobudo švedske vlade za izboljšanje izmenjave informacij o terorističnih dejanjih ter o priporočilih za boljše sodelovanje držav članic pri boju proti terorizmu. Komisija se zavzema za centralizacijo zbiranja informacij znotraj Europola in Eurojusta, švedska pobuda pa želi pospešiti pretok informacij med državami članicami.
Poslanci sicer podpirajo prizadevanja za boljšo izmenjavo informacij o terorističnih dejanjih in o obsodbah za teroristična dejanja, vendar pa so tudi postavili pod vprašaj del predloga, po katerem naj bi Europol in Eurojust dobila te informacije še pred pravnomočnostjo sodbe (preden so izkoriščene vse možnosti za pritožbe na višje instance). Od Komisije tudi zahtevajo, da sprejme pravila o zbiranju in obdelavi osebnih podatkov.
Parlament je tudi podprl priporočila Svetu EU za bolj sistematičen in usklajen boj proti terorizmu: Svet naj bi sprejel navodila dobrega ravnanja za policiste glede izmenjave informacij in oblikoval instrument za lažji prenos obveščevalnih podatkov. Zakonodaja o zaščiti osebnih podatkov bi morala biti harmonizirana v skladu z načeli Haaškega programa, oblikovanje evropskega registra kazenskih obsodb pa mora biti nujna prednostna naloga.
Nasprotovanje predlogu za shranjevanje podatkov
Poročilo: Alexander Nuno ALVARO (ALDE, DE)
Hramba podatkov, dostopnih znotraj javnih komunikacijskih omrežij z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom
Postopek posvetovanja
Dokument: A6-0174/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Evropski parlament je na priporočilo poslanca Alexandra Nuna ALVARA (ALDE, DE) zavrnil skupni predlog Francije, Velike Britanije, Irske in Švedske za okvirni sklep o shranjevanju telekomunikacijskih podatkov, zbranih pri ponudnikih internetnih storitev ter storitev mobilne in fiksne telefonije z namenom preprečevanja, preiskave in pregona terorističnih dejanj.
Namen predloga je približati zakonodajo držav članic glede shranjevanja podatkov o elektronskem komuniciranju. Gre za podatke o številu telefonskih pogovorov in SMS sporočil ter o uporabi svetovnega spleta s posameznih telefonskih številk in internetnih protokolov uporabnikov, ki jih sicer beležijo ponudniki telekomunikacijskih storitev. Štiri države so predlagale, da bi morali ponudniki hraniti te podatke najmanj 12 in največ 36 mesecev.
Poslanci so predlog zavrnili zaradi dvoma o pravni podlagi in ustreznosti predlaganega ukrepa. Od držav članic zahtevajo izdelavo študije, ki bi dokazala nujnost shranjevanja podatkov o telekomunikacijskem prometu. Čeprav sta predstavnik predsedstva Sveta EU, luksemburški zunanji minister Nicolas Schmit in evropski komisar za pravosodje, svoboščine in varnost Franco Frattini v svojih nastopih večkrat poudarila, da je v boju proti terorizmu treba najti ravnotežje med ukrepi države in svobodo posameznika, so poslanci pobudo zavrnili predvsem zato, ker velika količina zbranih podatkov po njihovem mnenju še ne pomeni tudi njihove učinkovite obdelave.
Parlament še predlaga, naj Svet EU ugotovi. če ne bi bil namen predloga dosežen že z implementacijo Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti.
Odgovor na izzive, ki jih migracije predstavljajo za Evropo
Poročilo: Patrick GAUBERT (PPE/DE, FR)
Povezave med zakonitim in nezakonitim priseljevanjem ter integracijo priseljencev
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0136/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Vsako leto vstopi na območje Evropske unije več kot pol milijona nezakonitih priseljencev. Tisti, ki pridejo po zakoniti poti, pa se pri integraciji v gospodarsko, družbeno in kulturno okolje držav članic pogosto soočajo s številnimi ovirami.
Evropski parlament je v četrtek s 431 glasovi za, 124 glasovi proti in 49 vzdržanimi glasovi potrdil smernice za evropsko politiko priseljevanja in vključevanje priseljencev, ki jih je predlagal parlamentarni odbor za državljanske svoboščine, notranje zadeve in pravosodje. Smernice naj bi predstavljale ravnotežje med ukrepi proti nezakonitemu priseljevanju in koraki za integracijo zakonitih priseljencev v državah članicah.
Poslanci poudarjajo, da je treba za preprečevanje nezakonitega priseljevanja tesneje sodelovati z državami izvora in so kritični do ukrepov v nekaterih državah, kot sta množična ureditev vprašanja nezakonitih priseljencev (legalizacija statusa) ali vzpostavljanje "predhodnih" sprejemnih centrov v sredozemskih državah. potrebo po tesnejšem sodelovanju. Strinjajo se, " da je treba v pomanjkanju skupnega sistema priseljevanja in azila ohraniti izjemen in enoten značaj, ker takšni ukrepi spodbujajo nezakonito preseljevanje in ne rešujejo resničnih prikritih težav ".
Parlament se zavzema za " ostrejše ukrepe proti mrežam 'tihotapcev ljudi' " in preprečevanje dela na črno, še posebej, kadar gre za storitve pomoči v gospodinjstvu in varovanja otrok. Zaskrbljeni so zaradi prakse vzpostavljanja "predhodnih" sprejemnih centrov, ki jih v nekaterih sredozemskih državah postavljajo na zahtevo držav članic EU, v njih pa za potencialne priseljence, ki so namenjeni na območje Unije, ni niti minimalnih zagotovil za spoštovanje njihovih temeljnih pravic. Parlament tudi predlaga institucijam EU, naj razmislijo o izvajanju sporazumov o vračanju oseb v države izvora in " spoštovanju dostojanstva ter integritete ljudi v teh postopkih ".
Glede upravljanja s tokovi zakonitega priseljevanja pa se poslanci zavzemajo za pristop, ki ne bo temeljil le na potrebah trga delovne sile, ampak bo spoštoval človekove pravice priseljencev in spodbujal njihovo integracijo v družbo. Priseljence je treba spodbujati k učenju jezika države gostiteljice, k politični udeležbi na lokalnih volitvah, za njih je treba organizirati tečaje o državljanskih pravicah in se boriti proti getoizaciji.
Javno zdravje in potrošnik
Skupni trg zdravstvenih storitev?
Poročilo: John BOWIS (PPE/DE, UK) - Mobilnost pacientov in razvoj zdravstvene oskrbe
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0129/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Zdravstvene storitve res niso povsem običajna dobrina na trgu, kljub temu pa je težko zanikati prednosti, ki bi jih državljanom Unije omogočala možnost proste izbire ponudnikov kjerkoli v Evropi
Evropski parlament je po torkovi razpravi v četrtek sprejel poročilo Johna BOWISA (EPP-ED, UK) iz odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogih, ki jih je za večjo mobilnost uporabnikov zdravstvenih storitev pripravila Komisija.
Sodišče Evropskih skupnosti je že v več primerih razsodilo, da imajo državljani EU pravico do zdravstvenih storitev izven svoje matične države članice brez predhodne odobritve zdravstvenih zavarovalnic države gostiteljice za ne-bolnišnično nego in z odobritvijo za storitve v bolnišnicah. Vendar pa gostiteljica ne sme zavrniti prošnje, če zdravstveni sistem matične države ne more zagotoviti storitev v razumnem roku.
Poslanci pozivajo Unijo, da " mora nujno razviti skladno politiko za mobilnost uporabnikov zdravstvenih storitev " in od Komisije zahteva " jasen in časovno razdelan akcijski načrt ". Po mnenju poslancev bi moralo biti področje zdravstvenih storitev zakonsko urejeno z ločenim predlogom Komisije, ne pa zajeto le v splošni direktivi o storitvah
Evropski parlamentarci se tudi zavzemajo, da bi države članice sprejele pravila o predpisovanju zdravil, izdajanju zdravil na recept in povračilu stroškov za zdravila, kupljena v drugih državah. Menijo, da bi morala Komisija " upoštevajoč nacionalno zakonodajo uskladiti postopke glede povrnitve stroškov " , plačilni sistemi za zdravstveno varstvo pa bi morali biti " enotni in nepristranski, da bi se izognili ustvarjanju neugodnosti za določene skupine uporabnikov ".
Gospodarske in monetarne zadeve
Jasnejša določila glede nakupov alkohola in tobačnih izdelkov v tujini
Poročilo: Dariusz Kajetan ROSATI (PSE, PL)
Predlog Direktive Sveta o spremembi Direktive 92/12/EGS o splošnem režimu, skladiščenju, gibanju in nadzoru trošarinskih izdelkov
Postopek posvetovanja
Dokument: A6-0138/2005
Razprava: 7.6.2005
Glasovanje: 8.6.2005
Parlamentarci so po torkovi razpravi v sredo z veliko večino podprli predloge, ki jih je v posvetovalnem poročilu predstavil Dariusz ROSATI (PES, PL) iz odbora za ekonomske in monetarne zadeve, po katerem naj bi državljani, ki kupujejo alkoholne pijače in tobačne izdelke za osebno uporabo izven svoje države članice, imeli manj nevšečnosti ob vrnitvi čez mejo.
Poslanci se v spremembah direktive zavzemajo, da bi bilo v spornih primerih, ko carinski organi posumijo, da gre za uvoz v komercialne namene, breme dokazovanja na njih, ne pa na posamezniku, ki mora zdaj dokazovati, da gre za uvoz za osebno uporabo.
Parlament je podprl predlog Komisije, da se iz direktive črta določilo, po katerem lahko države članice določijo okvirne količine za razmejitev med osebno in komercialno uporabo. Poslanci namreč menijo, da so si carinski organi v nekaterih državah članicah okvirna merila prevečkrat razlagali kot zapovedujoča, kar je pomenilo diskriminacijo, ki je v nasprotju z načeli svobodnega trga. Okvirna navodila naj bi vključili v pravilnike o delu carinskih organov, vendar ne bi smela biti edino merilo pri odločanju v primerih, ali gre za osebno ali komercialno rabo uvoženega blaga.
Kmetijstvo
Nov finančni instrument za razvoj podeželja
Poročilo: Agnes SCHIERHUBER (PPE/DE, AT)
Predlog Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
Postopek posvetovanja
Dokument: A6- /2005
Razprava: 6.6.2005
Glasovanje: 7.6.2005
Evropski parlament je po ponedeljkovi razpravi v torek s 559 glasovi za, 26 proti in 21 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki ga je pripravila Agnes SCHIERHUBER (PPE-DE, D) o uvedbi novega finančnega instrumenta na področju kmetijstva. Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) naj bi tako prevzel oblike finančne pomoči za kmetijska območja, ki so bile doslej zajete v strukturnih in kohezijskem skladu.
EKSRP naj bi omogočil večjo konkurenčnost podeželskih območij, s poudarkom na varovanju okolja in raznovrstnosti kmetijskih območij. Poslanci pa predlagajo dopolnila glede višine prispevkov držav članic za vsako od treh "težiščnih osi" sklada.
Države članice naj bi tako zagotavljale vsaj 10 odstotkov sredstev za projekte iz težiščne osi 1 (izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva in gozdarstva), 20 odstotkov za težiščno os 2 (izboljšanje okolja in podeželja) ter 8 odstotkov za težiščno os 3 (izboljšanje kakovosti življenja in raznovrstnost). Poslanci tudi podpirajo predlog Komisije za 7% soudeležbe v programu LEADER, vendar nasprotujejo 3% rezervi znotraj LEADER do leta 2012-13 za tiste države članice, ki bi dosegle najboljše rezultate.
V razpravi je slovenska poslanka Ljudmila NOVAK (EPP-ED, SI) poudarila potrebo po večji podpori mladim kmetom, " s katero si bodo lahko ustvarili osnovne pogoje za nadaljnje delo. Iz slovenskih izkušenj je znano, da če prevzame kmetijo mladi kmet, jo po navadi tudi posodobi in uspešno nadaljuje s kmetovanjem. Če pa odide s kmetije, ker ne vidi perspektive, se le redko vrne nazaj, saj mnogokrat drugje lažje in hitreje zasluži. "
Socialna politika in politika zaposlovanja
Socialna izključenost v novih članicah
Poročilo: Csaba ŐRY (EPP-ED, HU) Socialna vključenost v novih državah članicah
Postopek na lastno pobudo
Dokument: A6-0125/2005
Razprava: 9.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Visoka stopnja brezposelnosti, povezana z nizko mobilnostjo in slabo dostopnostjo do izobraževanja ter poklicnega usposabljanja so glavne ovire pri zmanjševanju socialne izključenosti, so ugotavljali evropski parlamentarci med četrtkovo razpravo o poročilu poslanca Csaba ORYA (EPP-ED, HU), ki ga je pripravil na lastno pobudo. Poslanci so predloge za ustvarjanje novih, dobro plačanih delovnih mest podprli z večino glasov.
Parlament se zavzema za izboljšanje socialnega položaja ogroženih skupin, kot so ženske, starejše, bolne in invalidne osebe, otroci, pripadniki manjšin, priseljenci in odvisniki. Naloga držav članic je, da omogočijo pogoje za izobraževanje, poklicno usposabljanje in programe za spodbujanje zaposlovanja, ki bodo prilagojeni posameznim skupinam. Nujni pogoji za doseganje zastavljenih ciljev pa so zagotovljena finančna sredstva, ki bodo omogočala dostop do permanentnega izobraževanja in ustrezna politika, ki bo zajemala priseljence in otroke, ki jim grozi revščina.
Poslanci tudi opozarjajo nove članice, da naj bodo pri uvajanju skupne valute evro pozorne na tiste skupine, ki prejemajo nizke pokojnine ali socialno pomoč, da jih uvedba evra ne bi potisnila v revščino. Parlament poudarja pomen dialoga s socialnimi partnerji in poziva k oblikovanju ustreznega finančnega zaledja ter pravne podlage za delovanje pobud, ki jih za večjo socialno vključenost pripravljajo civilno-družbene organizacije in poklicna združenja. Osrednje oblasti novih držav članic naj tudi pripravijo dolgoročne strategije za pomoč organom lokalne samouprave, ki se soočajo s težavami pri izvajanju svojih nalog na področju socialne vključenosti.
Evropski parlament še ugotavlja, da bi podpora projektom gradnje finančno dostopnejših stanovanj morala postati ena prednostnih nalog v novih članicah, ki bi tudi morale ustrezno prilagoditi svojo zakonodajo na področju socialnih storitev za črpanje sredstev iz Evropskega socialnega sklada in drugih strukturnih skladov.
Zunanji odnosi
Parlament obsoja uporabo sile v Uzbekistanu
Izjavi Sveta in Komisije - Razmere v Uzbekistanu
Razprava: 8.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
V četrtek so evropski poslanci sprejeli skupno izjavo, ki ostro obsoja pretirano, brutalno in brezobzirno uporabo sile s strani pripadnikov uzbeških varnostnih sil ter poziva oblasti v Uzbekistanu, da sproži kazenske postopke proti odgovornim za poboj v Andižanu. Parlament obžaluje poboje več sto ljudi in izraža sožalje svojcem žrtev uzbeških represivnih organov. Oblasti poziva, naj takoj dovolijo neodvisno mednarodno preiskavo dogodkov in omogočijo izvedbo te preiskave.
Poslanci pozivajo Svet EU in Komisijo, naj pomoč in program za sodelovanje z Uzbekistanom usmeri prek neodvisnih nevladnih organizacij in začasno ustavi neposredno pomoč vladnim institucijam, dokler ne bo zaključena mednarodna neodvisna preiskava dogodkov in se ne bodo prenehale množične kršitve človekovih pravic.
Parlament zahteva ustavitev preganjanja opozicijskih politikov, članov organizacij za varstvo človekovih pravic neodvisnih novinarjev in drugih uzbeških državljanov, ter izpustitev oseb, ki so jih zaprli med in po nemirih v Andižanu. Od ameriških oblasti pa zahtevajo, da zamrznejo pogajanja o dolgoročnem sporazumu glede vzpostavitve vojaškega oporišča oboroženih sil ZDA v Uzbekistanu ter razmislijo o alternativnih rešitvah na tem območju osrednje Azije.
Poslanci se še zavzemajo za upravne in pravosodne reforme v državi, posebej za ukinitev smrtne kazni, neodvisnost sodne veje oblasti, sprejem mednarodno primerljive medijske zakonodaje in oblikovanje pogojev za dejansko svobodo govora v državi. Parlament še poziva oblasti, da poenostavijo postopke za registracijo nevladnih organizacij, vključno s tujimi predstavništvi in zmanjša državni nadzor nad njihovim delovanjem.
Evropski parlamentarci podpirajo reforme Organizacije združenih narodov
Izjavi Sveta in Komisije - Reforma OZN
Razprava: 8.6.2005
Glasovanje: 9.6.2005
Poslanci so brez zadržkov izrazili svojo podporo predlogom za reformo svetovne organizacije, ki jih predlaga generalni sekretar Združenih narodov Kofi Annan. Z resolucijo, ki jo je pripravil Armin LASCHET (EPP-ED, D), pozdravljajo načrte za spremembe in " realističen pristop ", ki združuje " vizije z dejanskimi in praktičnimi predlogi za ukrepanje ". Parlament meni, da bi se morala Evropska unija zavzemati za skupni stalni sedež v Varnostnem svetu, takoj, ko bo to pravno mogoče. Dotlej pa bi morali biti dodatni sedeži znotraj nove "evropske regije" Varnostnega sveta dodeljeni državam članicam EU, ki bi zastopale Unijo.
