P6_TA(2005)0213
Infrastruktura za prostorske podatke v Skupnosti (INSPIRE) ***I
A6-0108/2005
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti (INSPIRE) ( KOM(2004)0516 – C6-0099/2004 – 2004/0175(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0516 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0099/2004 ),
–
ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ( A6-0108/2005 ),
1.
odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC1-COD(2004)0175
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. junija 2005 z namenom sprejetja Direktive
2005/.../ES
Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu podzemne vode pred
kemičnim
onesnaževanjem
in poslabšanjem
(
Besedilo velja za EGP
)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C
[…]
,
[…]
, str.
[…]
.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij UL C
[…]
,
[…]
, str.
[…]
.
,
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe
Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2005.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Cilj okoljske politike Skupnosti mora biti, da doseže visoko raven varstva ob upoštevanju raznolikosti razmer v posameznih regijah Skupnosti. Pri pripravi svoje okoljske politike mora Skupnost upoštevati razpoložljive znanstvene in tehnične podatke, okoljske pogoje v posameznih regijah Skupnosti, gospodarski in socialni razvoj Skupnosti kot celote ter uravnotežen razvoj svojih regij. Pri velikem številu okoljskih politik so potrebne informacije s številnih področij, povezanih s prostorskimi značilnostmi. Poleg tega so iste informacije pogosto potrebne pri pripravi in izvajanju drugih politik Skupnosti, ki morajo v skladu s členom 6 Pogodbe vključevati zahteve varstva okolja. Da bi dosegli to vključitev, je treba oblikovati ukrep koordinacije med uporabniki in ponudniki informacij s teh področij, tako da se lahko kombinirajo informacije in znanje z različnih sektorjev.
(2)
V skladu s šestim okoljskim akcijskim programom, sprejetim s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta UL L 242, 10.9.2002, str. 1.
, je treba polno pozornost nameniti zagotavljanju, da oblikovanje okoljske politike Skupnosti poteka na integriran način ter upošteva regionalne in lokalne razlike. Program nadalje poziva k poudarjanju razvoja evropskih pobud, ki bodo dvignile osveščenost javnosti in lokalnih organov ter izboljšale strokovno znanje, podatke in informacije o stanju in trendih na področju okolja. Zahteva tudi izvedbo naslednjih prednostnih nalog: predhodno in naknadno vrednotenje ukrepov politike, oblikovanje povezav med okoljskimi in drugimi akterji na področju informacij, usposabljanja, raziskav, izobraževanja in politik, da se zagotavljajo redne informacije, med drugim za obveščanje javnosti ter pregledovanje in redno spremljanje sistemov obveščanja in poročanja. Poleg tega zahteva, da se v prihodnji okoljski zakonodaji spremljanje in zbiranje podatkov obravnava učinkovito ter da se pospeši razvoj aplikacij in orodij za geološko spremljanje, ki bo državam članicam pomagal pri vzpostavitvi ustreznih sistemov za zbiranje podatkov. Številni resni problemi obstajajo glede razpoložljivosti, kakovosti, organizacije in dostopnosti prostorskih informacij, potrebnih za doseganje ciljev iz šestega okoljskega akcijskega programa.
(3)
Problemi glede razpoložljivosti, kakovosti, organizacije in dostopnosti prostorskih informacij so skupni velikemu številu področij politik in informacij, z njimi se srečujejo tudi različne ravni javne uprave. Reševanje teh problemov zahteva ukrepe, ki bodo obravnavali izmenjavo, souporabo, dostop in uporabo interoperabilnih prostorskih podatkov ter storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih nudijo različne ravni javne uprave ter različni sektorji. Zato
bi bilo
treba vzpostaviti infrastrukturo za prostorske informacije v Skupnosti.
(4)
Infrastruktura za prostorske informacije v Evropski skupnosti, imenovana tudi INSPIRE,
bi morala
temeljiti na infrastrukturah za prostorske informacije, ki jih oblikujejo države članice in ki so združljive s skupnimi pravili ter dopolnjene z ukrepi na ravni Skupnosti. Ti ukrepi
bi morali
zagotoviti, da so infrastrukture za prostorske informacije, ki jih oblikujejo države članice, združljive in uporabne v čezmejnem kontekstu.
(5)
Infrastrukture za prostorske informacije v državah članicah
bi morale
biti načrtovane tako, da zagotavljajo, da se prostorski podatki shranjujejo, dajejo na razpolago in vzdržujejo na najprimernejši ravni; da je mogoče dosledno kombinirati prostorske podatke iz različnih virov v Skupnosti ter da lahko te podatke souporablja več uporabnikov in aplikacij; da lahko prostorske podatke, zbrane na eni ravni javne uprave, uporabljajo skupaj vse različne ravni javne uprave; da so prostorski podatki na razpolago pod pogoji, ki ne omejujejo njihove široke uporabe; da je mogoče z lahkoto najti razpoložljive prostorske podatke, oceniti njihovo primernost in se seznaniti s pogoji njihove uporabe.
(6)
Med prostorskimi informacijami, zajetimi
s to direktivo
, in informacijami, zajetimi
z Direktivo
2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju UL L 41, 14.2.2003, str. 26.
, obstaja določeno prekrivanje. Vendar pa tehnični in gospodarski vidiki prostorskih informacij ovirajo njihovo uporabo pri podpori okoljskih politik in vključevanju okoljskih vidikov v druge politike. Zato je treba predvideti posebne določbe za prostorske informacije glede obveznosti, izjem in varstvenih ukrepov. Ta direktiva ne
posega v
Direktivo 2003/4/ES, razen glede nekaterih določb, ki se nanašajo na razloge za omejitev dostopa do prostorskih podatkov, zajetih
s to direktivo
, tako da se prepreči možnost neustreznega omejevanja dostopa do prostorskih podatkov, zajetih
s to direktivo
.
(7)
Ta direktiva ne
bi smela posegati v
Direktivo 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra
2003
o ponovni uporabi informacij javnega sektorja UL L 345, 31.12.2003, str. 90.
, katere cilji so dopolnilni ciljem te direktive. Vendar pa
bi morala
Komisija sprejeti nadaljnje ukrepe, ki bodo obravnavali vprašanja, pomembna za ponovno uporabo posebne skupine informacij javnega sektorja, zajete
s to direktivo
.
(8)
Vzpostavitev infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti bo pomenila pomembno dodano vrednost za druge pobude Skupnosti ter bo imela koristi od drugih pobud Skupnosti, kot sta Uredba Sveta (ES) št. 876/2002 z dne 21. maja 2002 o ustanovitvi skupnega podjetja Galileo UL L 138, 28.5.2002, str. 1.
ter pobuda globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES): Vzpostavitev GMES do leta 2008
KOM
(2004)0065.
. Da bi izkoristili sinergije med tema pobudama, morajo države članice uporabljati podatke in storitve, ki izvirajo tako iz Galilea kot GMES, takoj ko so na voljo, zlasti tiste v zvezi s časovnimi in prostorskimi referencami iz Galilea.
(9)
Številne pobude glede zbiranja, usklajevanja ali organizacije razširjanja ali uporabe prostorskih informacij se sprejemajo na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti. Take pobude se lahko oblikujejo z zakonodajo Skupnosti (na primer s Sklepom Komisije 2000/479/ES z dne 17. julija 2000 o izvajanju evropskega registra emisij onesnaževal (EPER) v skladu s členom 15 Direktive Sveta
96/61/ES z dne 24. septembra 1996
o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (IPPC) UL L 192, 28.7.2000, str. 36.
in z Uredbo (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in okoljskih interakcij v Skupnosti (Forest focus) UL L 324, 11.12.2003, str. 1.
Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).
), v okviru programov, ki jih financira Skupnost (na primer CORINE
–
pojavi na zemeljskem površju in Evropski informacijski sistem na področju prometne politike), ali pa lahko izvirajo iz pobud, sprejetih na nacionalni ali regionalni ravni. Ta direktiva takih pobud ne bo samo dopolnjevala z oblikovanjem okvira, ki bo omogočil njihovo interoperabilnost, temveč bo tudi gradila na obstoječih izkušnjah in pobudah ter tako ne bo ponavljala dela, ki je že bilo narejeno.
(10)
To direktivo
bi bilo
treba uporabljati za prostorske podatke, s katerimi razpolagajo organi javne uprave ali z njimi v njihovem imenu razpolaga kdo drug, ter za prostorske podatke, ki jih uporabljajo organi javne uprave pri opravljanju svojih nalog javnega značaja. Ob upoštevanju nekaterih pogojev pa se mora uporabljati tudi za prostorske podatke, s katerimi razpolagajo fizične ali pravne osebe, ki niso organi javne uprave, če te fizične ali pravne osebe to zahtevajo.
(11)
Ta direktiva ne
bi smela
določati zahtev za zbiranje novih podatkov o stanju okolja ali za poročanje takih podatkov Komisiji, saj so ta vprašanja urejena z drugo zakonodajo, povezano z okoljem.
(12)
Izvajanje nacionalnih infrastruktur
bi moralo
biti postopno in skladno s tem
bi morala področja
okoljskih podatkov, zajetim
s to direktivo
, biti dodeljene različne ravni prednostne obravnave. Izvajanje
bi moralo
upoštevati obseg, v katerem so prostorski podatki potrebni za različne uporabe na različnih področjih politike, prednostne ukrepe, predvidene s politikami Skupnosti, ki potrebujejo usklajene prostorske podatke, in napredek, ki je bil že dosežen s prizadevanji držav članic na področju usklajevanja.
(13)
Izguba časa in sredstev pri iskanju obstoječih prostorskih podatkov ali pri ugotavljanju, ali jih je mogoče uporabiti za določen namen, sta ključni oviri pri polnem izkoriščanju razpoložljivih podatkov. Države članice
bi morale
zato zagotoviti opise razpoložljivih naborov prostorskih podatkov in storitev v zvezi z njimi v obliki metapodatkov.
(14)
Ker velika raznolikost oblik in struktur, v katerih so prostorski podatki organizirani in dosegljivi v Skupnosti, ovira učinkovito pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje zakonodaje Skupnosti, ki neposredno ali posredno vpliva na okolje,
bi bilo
treba predvideti izvedbene ukrepe za lažjo uporabo prostorskih podatkov iz različnih virov v državah članicah. Namen teh ukrepov
bi moral
biti, da naredijo nabore prostorskih podatkov interoperabilne in države članice
bi morale
zagotoviti, da podatki ali informacije, potrebne za doseganje interoperabilnosti, niso na kakršen koli način omejene.
(15)
Omrežne storitve so potrebne za souporabo prostorskih podatkov med različnimi ravnmi javne uprave v Skupnosti. Te omrežne storitve
bi morale
omogočiti iskanje, spreminjanje, pregledovanje in prenos prostorskih podatkov ter sklicevanje na prostorske podatke in uporabo storitev e-trgovine. Omrežne storitve
bi morale
delovati v skladu s skupno dogovorjenimi specifikacijami in minimalnimi merili glede zmogljivosti, da
bi
se
zagotovilo
interoperabilnost infrastruktur, ki jih vzpostavijo države članice. Mreža storitev
bi morala
vključevati tudi storitve
omrežnih povezav
, da lahko organi javne uprave dajo svoje nabore prostorskih podatkov in storitve v zvezi z njimi na razpolago.
(16)
Izkušnje v državah članicah so pokazale, da je za uspešno izvajanje infrastrukture za prostorske informacije pomembno, da je določeno najmanjše število storitev javnosti na voljo brezplačno. Države članice
in Evropska unija
bi morale
zato kot najmanjše število in brezplačno dati na razpolago storitve iskanja in pregledovanja naborov prostorskih podatkov.
(17)
Z nekaterimi nabori prostorskih podatkov in storitvami v zvezi z njimi, pomembnimi za politike Skupnosti, ki neposredno ali posredno vplivajo na okolje, razpolagajo in z njimi upravljajo tretje osebe. Države članice
bi morale
zato tretjim osebam ponuditi možnost, da prispevajo k nacionalnim infrastrukturam, pod pogojem, da se s tem ne zmanjša kohezija in enostavnost uporabe prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki, ki jih te infrastrukture zajemajo.
(18)
Za podporo vključevanju nacionalnih infrastruktur v infrastrukturo za prostorske informacije v Skupnosti
bi morale
države članice zagotoviti dostop do svojih infrastruktur prek geoportala Skupnosti, ki ga upravlja Komisija, ter prek drugih točk dostopa, ki jih države članice nameravajo upravljati same.
(19)
Da bi bile informacije z različnih ravni javne uprave na razpolago,
bi morale
države članice odpraviti ovire na tem področju, s katerimi se organi javne uprave na nacionalni, regionalni in lokalni ravni srečujejo pri opravljanju svojih nalog javnega značaja, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na okolje. Te ovire
bi bilo
treba odpraviti na točki, na kateri se informacije uporabljajo za nalogo javnega značaja. Kadar organi javne uprave opravljajo komercialne dejavnosti in naloge javnega značaja,
bi morale
države članice sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev izkrivljanja konkurence.
(20)
Okviri za souporabo prostorskih informacij med organi javne uprave
bi morali
biti nevtralni ne samo glede organov javne uprave v posamezni državi članici, temveč tudi glede organov javne uprave v drugih državah članicah in institucij Skupnosti. Ker morajo institucije in organi Skupnosti pogosto vključevati prostorske informacije in dostopati do prostorskih informacij iz vseh držav članic,
bi morali
imeti dostop do uporabe prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki v skladu z usklajenimi pogoji.
(21)
Izključitev omejitev finančne narave na kraju uporabe ne preprečuje, da organi javne uprave, ki zagotavljajo nabore prostorskih podatkov in storitev v zvezi z njimi, ne bi prejemali finančnih nadomestil od organov javne uprave, ki te nabore prostorskih podatkov in storitve v zvezi z njimi uporabljajo.
(
22
)
Da bi se spodbudil razvoj storitev tretjih oseb z dodano vrednostjo, ki bi bil v korist tako organom javne uprave kot javnosti,
bi bilo
treba olajšati dostop do prostorskih podatkov in njihovo ponovno uporabo, ki gresta preko upravnih ali nacionalnih meja.
(
23
)
Učinkovito izvajanje infrastruktur za prostorske informacije zahteva koordinacijo vseh tistih, ki jim je bodisi kot vlagateljem bodisi kot uporabnikom vzpostavitev takih infrastruktur pomembna. Zato
bi bilo
treba vzpostaviti ustrezne koordinacijske strukture
, ki segajo na različne vladne ravni in upoštevajo porazdelitev pooblastil in odgovornosti v državah članicah
.
(
24
)
Da bi uporabili ustrezne izkušnje evropskih
in mednarodnih
organov za standardizacijo, je primerno, da so ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, lahko podprti s standardi, ki so jih evropski organi za standardizacijo sprejeli v skladu s postopkom
, določenim v Direktivi
98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka
za zbiranje informacij
na področju tehničnih standardov in
tehničnih
predpisov UL L 204, 21.7.1998, str. 37.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.
in s standardi, ki so jih sprejeli mednarodni organi za standardizacijo
.
(
25
)
Ker je naloga Evropske agencije za okolje, ustanovljene z Uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja UL L 120, 11.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 29.9.2003, str. 1).
, zagotoviti na ravni Skupnosti objektivne, zanesljive in primerljive okoljske informacije ter je njen cilj med drugim izboljšati pretok za posamezne politike pomembnih okoljskih informacij med državami članicami in institucijami Skupnosti,
bi morala
aktivno prispevati k izvajanju te direktive.
(
26
)
Ker je to okvirna direktiva, zahteva njeno izvajanje dodatne sklepe, ki bodo upoštevali spreminjajoče se politično, institucionalno in organizacijsko okolje ter hiter tehnološki razvoj na področju sistemov prostorskih podatkov in storitev v zvezi z njimi. Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je zato treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, podeljenih Komisiji UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
.
(
27
)
Pripravljalno delo za sklepe v zvezi z izvajanjem te direktive in za prihodnji razvoj infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti zahteva nenehno spremljanje izvajanja Direktive in redno poročanje.
(
28
)
Države članice cilja te direktive, namreč vzpostavitve infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti, same ne morejo doseči v zadostni meri zaradi nadnacionalnih vidikov in zaradi splošne potrebe v Skupnosti po koordinaciji pogojev dostopa do prostorskih informacij. Bolje se ga zato lahko doseže na ravni Skupnosti in Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego
tega cilja
–
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Poglavje I
Splošne določbe
Člen 1
1.
Ta direktiva določa
sestavne dele ali osnovna načela strateškega načrtovanja
,
namenjena vzpostavitvi
infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti za namene
politike trajnostnega razvoja v Skupnosti
ter politik ali dejavnosti, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na okolje
in urejanje okolja
.
2.
Infrastruktura za prostorske informacije v Skupnosti temelji na infrastrukturah za okoljske informacije, ki jih vzpostavijo in upravljajo države članice,
in na vsaki ustrezni infrastrukturi, ki že obstaja na ravni Skupnosti
.
Sestavni elementi teh infrastruktur vključujejo metapodatke, nabore prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki, omrežne storitve in tehnologije, sporazume o souporabi, dostopu in uporabi, mehanizme za koordinacijo in spremljanje ter procese in
postopke.
Člen
2
1.
Ta direktiva ne
posega v
Direktivo 2003/4/ES, razen kjer je določeno drugače.
2.
Ta direktiva ne
posega v
Direktivo 2003/98/ES.
Člen 3
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1)
"infrastruktura za prostorske informacije" pomeni infrastrukturo, katere sestavni elementi vključujejo metapodatke, nabore prostorskih podatkov in storitve prostorskih podatkov; omrežne storitve in tehnologije; dogovore o skupni uporabi in dostopu ter mehanizme, procese in postopke koordinacije in spremljanja, ki so uvedeni, se izvajajo ali so dani na razpolago v skladu s to direktivo;
2)
"prostorski podatki" pomenijo podatke, ki se neposredno ali posredno nanašajo na posamezno lokacijo ali geografsko območje;
3)
"nabor prostorskih podatkov" pomeni zbirko prostorskih podatkov, ki jo je mogoče opredeliti;
4)
"storitve prostorskih podatkov" pomenijo dejavnosti, ki jih je mogoče izvajati z uporabo računalnika na prostorskih podatkih, vsebovanih v naborih prostorskih podatkov, ali na z njimi povezanimi metapodatkih;
5)
"prostorski predmet" pomeni abstraktno predstavitev enote iz resničnega sveta, povezane s posamezno lokacijo ali geografskim območjem;
6)
"metapodatki" pomenijo informacije, ki opisujejo nabore prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki ter omogočajo njihovo iskanje, evidentiranje in uporabo;
7)
"organ javne uprave" pomeni:
a)
katero koli vlado ali drugo javno upravo, vključno z javnimi svetovalnimi organi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni,
b)
katero koli fizično ali pravno osebo, ki opravlja funkcije javne uprave, vključno s posebnimi nalogami, dejavnostmi ali storitvami v zvezi z okoljem in tehnološko podporo, vsakič s ciljem njihovega izboljšanja,
c)
katero koli fizično ali pravno osebo, ki ima javne odgovornosti ali funkcije ali ki izvaja javne storitve pod nadzorom organa ali osebe iz (a) ali (b).
Države članice lahko določijo, da se organi ali ustanove, če delujejo v okviru svoje sodne ali zakonodajne pristojnosti, ne obravnavajo kot organi javne uprave za potrebe te direktive;
8)
"tretja oseba" pomeni vsako pravno ali fizično osebo, ki ni organ javne uprave.
Člen 4
1.
Ta direktiva zajema nabore prostorskih podatkov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:
a)
so povezani z območjem, na katerem država članica uresničuje pravice v skladu s sodno pristojnostjo;
b)
so v elektronski obliki;
c)
so v posesti ali hranjeni za:
i)
organ javne uprave, ki jih je pripravil ali posredoval oziroma upravljal ali posodobil,
ii)
tretjo osebo, kateri je omogočen dostop do storitev omrežnih povezav v skladu s členom 14(3);
d)
so povezani z eno ali več temami, navedenimi v Prilogah I, II ali III.
2.
Ta direktiva zajema tudi storitve prostorskih podatkov v zvezi s podatki, vsebovanimi v naborih prostorskih podatkov iz odstavka 1.
3.
V primeru naborov prostorskih podatkov, ki so v skladu s pogoji, določenimi v točki (c) odstavka 1, vendar nad katerimi lahko tretja oseba uveljavlja pravice intelektualne lastnine, lahko organ javne oblasti ukrepa v skladu s to direktivo le s soglasjem te tretje osebe.
4.
Z odstopanjem od odstavka 1 ta direktiva, v primeru naborov prostorskih podatkov, ki so v posesti organa javne uprave ali hranjeni za organ javne uprave, ki v državi članici deluje na najnižji upravni ravni, zajema samo nabore prostorskih podatkov, katerih zbiranje ali razširjanje koordinira drug organ javne uprave ali tako določa nacionalna zakonodaja.
5.
Komisija lahko prilagodi prostorske tematske podatke iz Prilog I, II in III v skladu s postopkom iz člena 27(2), da bi se upoštevale nove potrebe po prostorskih podatkih za podporo politik Skupnosti, ki neposredno ali posredno vplivajo na okolje.
Poglavje
II
Metapodatki
Člen 5
1.
Države članice zagotovijo, da se metapodatki izdelajo za nabore prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki ter da se ti metapodatki dopolnjujejo.
2.
Metapodatki vključujejo informacije o:
a)
skladnosti naborov prostorskih podatkov z izvedbenimi pravili iz
člena 8(1)
;
b)
pravicah uporabe naborov prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki
ter vseh stroških, ki izhajajo iz tega
;
c)
kakovosti in veljavnosti prostorskih podatkov;
d)
organih javne uprave, odgovornih za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in razširjanje naborov prostorskih podatkov in storitev v zvezi s prostorskimi podatki;
e)
naborih prostorskih podatkov, do katerih ima javnost omejen dostop v skladu s
členom 16
, ter razlogih za tako omejitev.
3.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da so metapodatki popolni in
ustrezne
kakovosti
.
Člen 6
Države članice izdelajo metapodatke iz
člena 5
v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
a)
ne pozneje kot
...
*
3 leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
v primeru naborov prostorskih podatkov, ki
se nanašajo
na področja, našteta
v Prilogah I in II;
b)
ne pozneje kot
...
**
6 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
* v primeru naborov prostorskih podatkov, ki
se nanašajo
na področja, našteta
v Prilogi III.
Člen 7
Komisija v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
sprejme pravila za izvajanje
člena 5
.
Poglavje III
Interoperabilnost nabora prostorskih podatkov in storitve v zvezi s prostorskimi podatki
Člen 8
1.
Komisija v skladu s postopkom, navedenim v
členu 27(2)
, sprejme izvedbena pravila, ki določajo naslednje:
a)
specifikacije
za usklajevanje prostorskih podatkov
;
b)
dogovore za izmenjavo prostorskih podatkov.
2.
Predstavnikom držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni se zaradi njihove pomembnosti, ki jo imajo kot pripravljavci, lastniki in ponudniki prostorskih podatkov, ter fizičnim in pravnim
osebam, ki jih zanimajo zadevni prostorski podatki zaradi njihove vloge v prostorski informacijski strukturi, ki vključuje uporabnika, proizvajalca, ponudnika storitev z dodano vrednostjo ali koordinacijsko telo, da možnost, da sodelujejo pri
pripravljalnih razpravah o vsebini
izvedbenih pravil,
predvidenih
v odstavku 1, preden jih
obravnava odbor iz člena 27(1).
Člen 9
1.
Namen izvedbenih pravil,
predvidenih
v členu
8(1)
, je omogočiti kombiniranje nabora prostorskih podatkov
ali
vzajemno delovanje storitev na tak način, da bo rezultat koherentna kombinacija nabora prostorskih podatkov ali storitev, ki predstavlja dodano vrednost, ne da bi bilo potrebno posebno prizadevanje človeka operaterja ali stroja.
2.
Izvedbena pravila,
predvidena
v členu
8(1)
, zajemajo opredelitev in razvrščanje prostorskih objektov, ki zadevajo prostorske podatke in način, kako so navedeni prostorski podatki geolocirani.
Člen 10
1.
V primeru naborov prostorskih podatkov, ki
ustrezajo temam
, naštetim v Prilogi I ali II, izvedbena pravila,
predvidena
v členu
8(1)
izpolnjujejo pogoje, določene v odstavkih 2, 3 in 4
tega člena
.
2.
Izvedbena pravila se nanašajo na naslednje vidike prostorskih podatkov:
a)
skupni sistem enotnih identifikatorjev za prostorske objekte;
b)
razmerje med prostorskimi objekti;
c)
ključne značilnosti in ustrezni večjezični
tezavri
, ki so običajno potrebni za
politike
,
ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na okolje
;
d)
način izmenjave informacij o časovni dimenziji podatkov;
e)
način izmenjave posodobitve podatkov.
3.
Namen izvedbenih pravil je zagotoviti konsistentnost med postavkami informacij, ki se nanašajo na isto lokacijo, ali med postavkami informacij, ki se nanašajo na isti objekt, predstavljen v različnih obsegih.
4.
Namen izvedbenih pravil je zagotoviti, da so informacije, izpeljane iz različnih naborov prostorskih podatkov, primerljive glede vidikov, navedenih v
členu 9(2)
in odstavku 2 tega člena.
Člen 11
Izvedbena pravila,
predvidena
v členu
8(1)
, se sprejmejo v skladu z naslednjim časovnim razporedom:
a)
ne pozneje kot
...
*
2 leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
v primeru naborov prostorskih podatkov, ki
se nanašajo
na teme, naštete v Prilogi I;
b)
ne pozneje kot
...
**
5 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
* v primeru naborov prostorskih podatkov, ki
se nanašajo
na teme, naštete v Prilogi II ali III.
Člen 12
Države članice zagotovijo, da so nabori prostorskih podatkov, ki so zbrani ali posodobljeni več kot dve leti po datumu sprejetja ustreznih specifikacij iz člena
8(1)
, usklajeni z navedenimi specifikacijami s prilagoditvijo naborov prostorskih podatkov ali z njihovo transformacijo.
Člen 13
1.
Države članice zagotovijo, da so katere koli informacije ali podatki, potrebni za skladnost z izvedbenimi pravili, določenimi v
členu 8(1)
, dani na razpolago organom javne uprave ali tretjim strankam v skladu s pogoji, ki ne omejujejo njihove uporabe za navedeni namen.
2.
2 Da bi zagotovili, da so prostorski podatki, ki se nanašajo na prostorsko značilnost, katere lokacija zajema mejo med dvema
ali več
državami članicami
, koherentni, se države članice,
kjer
je
to
ustrezno, soglasno odločijo o opisu in položaju teh skupnih značilnosti.
Poglavje IV
Omrežne storitve
Člen 14
1.
Države članice vzpostavijo in opravljajo storitve
omrežnih povezav
tako, da zagotovijo dostop do metapodatkov in naborov prostorskih podatkov in storitev s storitvami
iz člena 15(1)
.
2.
Storitve
omrežnih povezav
iz odstavka 1 so na voljo organom javne uprave.
3.
Storitve
omrežnih povezav
iz odstavka 1 so na zahtevo tretjih strank njim na razpolago ob upoštevanju, da so njihovi nabori prostorskih podatkov in storitve v skladu z izvedbenimi pravili, ki določajo obveznosti predvsem glede metapodatkov, omrežnih storitev in interoperabilnosti.
Člen 15
1.
Države članice vzpostavijo in upravljajo omrežje naslednjih storitev za nabore prostorskih podatkov in storitve, za katere so bili ustvarjeni metapodatki v skladu s to direktivo:
a)
storitve iskanja, ki omogočajo iskanje nabora prostorskih podatkov in storitve prostorskih podatkov na podlagi vsebine ustreznih metapodatkov in prikazovanje vsebine metapodatkov;
b)
storitve pregledovanja, ki omogočajo vsaj prikazovanje, krmarjenje, povečanje/zmanjšanje, izločitev ali prekritje naborov prostorskih podatkov in prikazovanje napotkov in vseh ustreznih vsebin metapodatkov;
c)
storitve nalaganja, ki omogočajo nalaganje kopij celotnih naborov ali delov naborov prostorskih podatkov;
d)
storitve transformacije omogočajo transformacijo naborov prostorskih podatkov;
e)
"
storitve priklica prostorskih podatkov
"
omogočajo priklic storitev podatkov;
Te storitve so preproste za uporabo
, na razpolago javnosti
in dostopne prek spleta ali katerega koli drugega ustreznega telekomunikacijskega
sredstva.
2.
Za storitve
iz točke
(a) odstavka 1, se uporablja vsaj naslednja kombinacija iskalnega kriterija:
a)
ključne besede;
b)
razvrščanje prostorskih podatkov in storitev;
c)
kakovost in točnost prostorskih podatkov;
d)
stopnja skladnosti
s
specifikacijami
za usklajene prostorske informacije
,
predvidenimi
v
členu 8
;
e)
zemljepisna lega;
f)
pogoji, ki se uporabljajo za dostop do nabora prostorskih podatkov in storitev ter za njihovo uporabo;
g)
organi javne uprave, odgovorni za vzpostavitev, upravljanje, vzdrževanje in razdelitev nabora prostorskih podatkov in storitev.
3.
Storitve transformacije, navedene v točki (d) odstavka 1, se kombinirajo z drugimi storitvami iz navedenega odstavka tako, da se omogoči delovanje vseh teh storitev v skladu z izvedbenimi pravili
iz člena 8
.
Člen 16
1.
Z odstopanjem od člena 4(2) Direktive 2003/4/ES in
člena 15(1)
te direktive lahko države članice omejijo javni dostop do storitev
iz točk
(b) do (e)
člena 15(1)
ali do storitev e-trgovine
iz člena 17(2)
, kadar bi tak dostop škodoval:
a)
zaupnosti postopkov organov javne uprave, če tako zaupnost predvideva zakon;
b)
mednarodnim odnosom, javni varnosti ali državni obrambi;
c)
postopku sodišča, možnosti katere koli osebe, da je deležna pravičnega sojenja ali možnosti organov javne uprave, da vodijo poizvedbo kazenske ali disciplinske narave;
d)
zaupnosti poslovnih ali industrijskih informacij, kadar tako zaupnost določa nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti, da bi zaščitila zakonite ekonomske interese, vključno z javnimi interesi, pri vzdrževanju zaupnosti o statistiki in davčne tajnosti;
e)
zaupnost osebnih podatkov in/ali datotek, ki se nanašajo na fizično osebo, kadar ta oseba ni privolila v razkritje informacij javnosti, če tako zaupnost določata nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti;
f)
varstvu okolja, na katerega se taka informacija nanaša, na primer o nahajališču redkih vrst.
2.
Razlogi za omejitev dostopa, kakor je določeno v odstavku 1, se razlagajo omejevalno, ob upoštevanju javnega interesa za posebni primer, podprtega z omogočanjem tega dostopa. V vsakem posebnem primeru se interes javnosti ob razkritju tehta z interesom, če se dostop do teh informacij omejuje ali pogojuje. Na podlagi odstavka 1(a), (d), (e) in (f) države članice ne smejo omejevati dostopa do informacij o emisijah v okolje.
Člen 17
1.
Države članice zagotovijo, da so storitve
iz člena 15
(1)(a) in (b), na razpolago javnosti brezplačno.
Za zaščito pravic intelektualne lastnine, ki jih imajo organi javne uprave glede prostorskih podatkov, lahko podatki, ki so dostopni s pomočjo storitev pregledovanja, navedenih v členu 15(1)(b), obstajajo v takšni obliki, ki preprečuje njihovo ponovno uporabo v tržne namene, temu pa se lahko za omejitev uporabe podatkov doda še internetna licenca.
2.
Če organi javne uprave obračunavajo stroške za storitve
iz člena 15
(1)(c) ali (e), države članice zagotovijo, da so storitve e-trgovine na voljo.
Člen 18
1.
Komisija
vzpostavi
in upravlja geoportal Skupnosti.
2.
Države članice prek geoportala Skupnosti zagotovijo dostop do storitev iz
člena 15(1)
.
Države članice lahko tudi zagotovijo dostop do navedenih storitev prek svojih lastnih točk dostopa.
Člen 19
Komisija v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
sprejme pravila za izvajanje tega poglavja in
zlasti
določi naslednje:
a)
tehnične specifikacije za storitve
iz členov 14(1)
,
15
in
17(2)
, ob upoštevanju tehnološkega napredka in minimalnih meril za opravljanje navedenih storitev;
b)
obveznosti
iz člena 14(3)
.
Poglavje V
Souporaba podatkov in ponovna uporaba
Člen 20
1.
Države članice sprejmejo ukrepe za souporabo naborov prostorskih podatkov in storitev med organi javne uprave.
Ti
ukrepi omogočajo organom javne uprave držav članic in institucijam ter
organom
Skupnosti, da dostopajo do naborov prostorskih podatkov in storitev ter izmenjujejo in uporabljajo navedene nabore in storitve za naloge javnega značaja, ki imajo lahko neposredni ali posredni vpliv na okolje.
Ukrepi, predvideni v prvem pododstavku,
izključujejo kakršne koli omejitve, zlasti transakcijske, proceduralne, pravne, institucionalne ali finančne narave.
Države članice zagotovijo, da izvajanje teh ukrepov nima negativnega vpliva na razpoložljivost naborov prostorskih podatkov in z njimi povezane storitve.
2.
Enaka ureditev
souporabe prostorskih podatkov, kakor je
predvideno
v odstavku 1,
se uporablja za organe
,
ustanovljene
z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenice so Skupnost ali države članice, za opravljanje nalog, ki imajo lahko neposredni ali posredni vpliv na okolje.
3.
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev izkrivljanja
konkurence.
4.
Institucije in
organi
Skupnosti imajo
usklajene pogoje za
dostop do naborov prostorskih podatkov in
storitev. Komisija
v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
sprejme izvedbena pravila, ki urejajo tak dostop in s tem povezane pravice uporabe.
Člen 21
Komisija v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
sprejme izvedbena pravila za povečanje možnosti ponovne uporabe naborov prostorskih podatkov in storitev s strani tretjih strank. Ta izvedbena pravila lahko vključujejo določitev skupnih pogojev za izdajo licenc.
Oblikovanje skupnih licenc ne omejuje po nepotrebnem možnosti ponovne uporabe podatkov in uporabe storitev ter se ne uporablja za omejevanje konkurence.
Poglavje VI
Koordinacija in dopolnilni ukrepi
Člen 22
1.
Države članice
zagotovijo, da se na različnih upravnih ravneh določijo
ustrezne strukture in mehanizmi za usklajevanje prispevkov vseh, ki jih zanimajo infrastrukture prostorskih informacij.
Vse osebe, ki se zanimajo za infrastrukture prostorskih informacij, so
uporabniki, proizvajalci, ponudniki storitve z dodano vrednostjo in usklajevalni
organi
.
2.
Ti
prispevki vključujejo ugotavljanje potreb uporabnikov, zagotavljanje informacij o obstoječih praksah in zagotavljanje povratnih informacij o izvajanju te direktive.
Člen 23
1.
Komisija je odgovorna za usklajevanje infrastrukture za prostorske informacije v Skupnosti na ravni Skupnosti, pri tem pa ji pomaga Evropska agencija za okolje.
2.
Vsaka država članica določi
koordinacijsko strukturo,
ki bo
odgovorna
za stike s Komisijo v zvezi s to direktivo
, pri čemer upošteva porazdelitev pristojnosti in odgovornosti znotraj držav članic
.
Člen 24
Standardi, ki so jih sprejeli evropski organi za
standardizacijo
v skladu s postopkom
, določenim v Direktivi
98/34/ES
,
in mednarodni organi za standardizacijo
lahko podpirajo izvajanje te direktive.
Poglavje VII
Končne določbe
Člen 25
1.
Države članice spremljajo izvajanje in uporabo svojih infrastruktur za prostorske informacije
2.
Spremljanje
, predvideno v odstavku
1, se izvaja v skladu z izvedbenimi pravili, ki jih je sprejela Komisija v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
.
3.
Informacije o spremljanju
, predvidenem v
odstavku 1
,
so Komisiji
in javnosti
stalno na razpolago.
Člen 26
1.
Države članice poročajo Komisiji o izvajanju te direktive in o pridobljenih izkušnjah pri njeni uporabi. Poročilo mora vsebovati:
a)
opis o usklajenosti ponudnikov javnega sektorja, uporabnikov nabora prostorskih podatkov in storitev ter posredniških organov ter opis odnosov s tretjimi strankami in opis organizacije za zagotavljanje kakovosti;
b)
opis prispevka, ki so ga doprinesli organi javne uprave ali tretje stranke k delovanju in usklajevanju infrastrukture za prostorske informacije;
c)
povzetek razpoložljivosti in kakovosti naborov prostorskih podatkov ter razpoložljivosti in učinkovitosti storitev prostorskih podatkov;
d)
povzetek informacij o uporabi infrastrukture za prostorske informacije;
e)
opis
sporazumov med
organi javne uprave
o usklajevanju in souporabi informacij
;
f)
povzetek stroškov in koristi od izvajanja te direktive.
2.
Poročilo
iz odstavka
1 se pošlje Komisiji vsake tri leta s pričetkom ...
*
3 leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
.
3.
Komisija v skladu s postopkom iz
člena 27(2)
sprejme pravila za izvajanje odstavka 1.
Člen 27
1.
Komisiji pomaga odbor.
2.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, traja tri mesece.
3.
Odbor sprejme svoj poslovnik.
Člen 28
Komisija predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu do ...
*
7 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
in nadalje vsakih šest let poročilo o uporabi te direktive
, ki temelji na poročilih držav članic iz člena 26
.
Poročilu se po potrebi priložijo predlogi za ukrep Skupnosti.
Člen 29
1.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ...
**
2 leti po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
*. Komisiji nemudoma predložijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa naj sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2.
Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 30
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 31
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V ,
Za Evropski Parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ
ČLENOV 6(A)
,
10(1)
IN
11(A)
1.
Koordinatni referenčni sistemi
Sistemi za izključno navajanje prostorskih informacij v prostoru v obliki niza koordinat (x,y,z) in/ali širine in dolžine ter višine, ki temeljijo na horizontalnem in vertikalnem geodetskem podatku.
2.
Geografski koordinatni sistemi
Usklajena večločljivostna mreža s skupno točko izvora in standardizirano lokacijo ter velikostjo mrežnih celic.
3.
Geografska imena
Imena območij, regij, krajev, velemest, predmestij, mest ali zaselkov ali katera koli geografska ali topografska značilnost javnega ali zgodovinskega interesa.
4.
Upravne enote
Upravne enote razdeljujejo
nacionalno ozemlje
na
lokalno, regionalno in nacionalno upravo. Upravne enote so ločene z upravnimi mejami. Vključujejo tudi meje nacionalnega ozemlja in obalno črto.
5.
Prometna omrežja
Cestna, železniška in vodna prometna omrežja ter z njimi povezana infrastruktura. Vključene so povezave med različnimi omrežji. Vključeno je tudi vseevropsko prometno omrežje, kakor je
opredeljeno
v Odločbi
št.
1692/96/ES Odločba št. 1692/96/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996
o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja
(UL L 228, 9.9.1996, str. 1)
.
Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 884/2004/ES (UL L 167, 30.4.2004, str. 1).
, in prihodnje
preglede
te odločbe.
6.
Hidrografija
Hidrografski elementi, naravni in umetni, ki vključujejo reke, jezera, somornice, zbiralnike, vodonosnike, kanale ali druga vodna telesa, po potrebi v obliki omrežij in povezanih z drugimi omrežji. Vključuje porečja in podporečja, kakor je
opredeljeno
v Direktivi 2000/60/ES Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za delovanje Skupnosti na področju vodne
politike (
UL L 327, 22.12.2000, str. 1
)
.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).
.
7.
Zaščitena mesta
Območje se določi, ureja ali upravlja za doseganje posebnih ciljev ohranjanja.
PRILOGA II
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ
ČLENOV 6(A), 10(1)
IN
11(B)
1.
Naris
Digitalni vzorci narisov za kopensko, zaledenelo in oceansko površino. Vključuje kopenski naris, batimetrijo in obrežje.
2.
Identifikator nepremičnin
Geografska lokacija nepremičnin, ki temelji na identifikatorjih naslova, običajno po imenu ceste, številki zgradbe, poštni številki.
3.
Katastrske parcele
Območja, določena s katastrskimi mejami s posebnim pravnim statusom lastništva.
4.
Pojavi na zemeljskem površju
Fizični in biološki pojavi na zemeljski površini, ki jo sestavljajo umetne površine, kmetijska območja, gozdovi, (pol-)naravna območja, mokrišča, vodna telesa.
5.
Ortometrija
Geolocirani slikovni podatki zemeljske površine iz satelita ali senzorjev v zraku.
6.
Geologija
Geologija je določena s sestavo in zgradbo ter spremembami in prestrukturiranjem v svoji stratifikaciji. Vključuje živo skalo in geomorfologijo.
PRILOGA III
TEME PROSTORSKIH PODATKOV IZ
ČLENOV 6(B)
IN
11(B)
1.
Statistične enote
Enote za referenčni popis ali za druge statistične podatke.
2.
Zgradbe
Geografska lega zgradb.
3.
Tla
Tla in sloji zemlje pod površjem, določeni po debelini, teksturi, zgradbi in vsebnosti delcev in organskih snovi, kamnitosti,
eroziji
, po potrebi povprečni nagib in predvidene zmogljivosti vodnih
zalog.
4.
Raba
tal
Ozemlje je določeno glede na sedanjo in prihodnjo funkcionalno razsežnost ali socio-ekonomski namen (npr. stanovanjski, industrijski, trgovinski, kmetijski, gozdni, rekreacijski).
5.
Zdravje ljudi in njihova varnost
Geografska razporeditev
obolevnosti in umrljivosti,
povezane neposredno (epidemije, širjenje bolezni,
naravne nesreče,
učinki na zdravje zaradi okoljskega stresa, onesnaženost zraka, kemikalije, tanjšanje ozonskega plašča, hrup itd.) ali posredno (hrana, genetsko spremenjeni organizmi
v okviru veljavne zakonodaje Skupnosti
, stres itd.) s kakovostjo okolja.
Geografska porazdelitev prometnih nesreč.
6.
Javne storitve in vladne službe
Komunalne storitve in vladne
službe
vključujejo podzemna in površinska javna omrežja in infrastrukturo, npr. odtoke, ravnanje z odpadki, oskrbo z energijo, telekomunikacije in oskrbo z vodo ter upravne in socialne vladne storitve, npr. javne organe,
šole
in bolnišnice.
7.
Naprave za nadzor okolja
Namestitev in delovanje naprav za nadzor okolja vključuje opazovanje in merjenje emisij, stanja okolja (morsko okolje, celinske površinske in podzemne vodne, zrak in prst) ter drugih parametrov ekosistema (biotska raznovrstnost, ekološki pogoji vegetacije itd.), ki ga izvajajo javni organi ali nekdo drug v njihovem imenu.
8.
Proizvodni in industrijski objekti
Mesta industrijske proizvodnje Vključujejo naprave za odvzemanje vode, rudnike, skladišča.
9.
Kmetijski in ribogojski objekti
Kmetijska oprema in proizvodni objekti (vključno z irigacijskimi sistemi, toplimi gredami in hlevi).
10.
Porazdelitev prebivalstva – demografija
Geografska porazdelitev ljudi, zbranih po koordinatah, regiji, upravni enoti ali drugi analitični enoti.
To vključuje tudi podatke o prebivalstvu in ravni dejavnosti.
11.
Cone upravljanja območja/omejitev/urejevanja in poročevalske enote
Območja se upravljajo, urejajo ali uporabljajo za poročanje na
mednarodni,
evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Vključuje odlagališča odpadkov, omejena območja okrog virov pitne vode, cone, občutljive na nitrate, urejene plovne poti po morju ali velikih kopenskih vodah,
območja za
odlaganje odpadkov, cone z omejitvijo hrupa, območja, kjer je potrebno dovoljenje za iskanje rud in rudarjenje, predele porečja,
območja za upravljanje obale in poročevalske enote, povezane z okoljem
.
12.
Območja pod antropogenimi vplivi
Območja pod antropogenimi vplivi vključujejo onesnažena območja ter območja hrupa in sevanja.
13.
Cone naravnega tveganja
Ranljiva območja, značilna po naravnih tveganjih (vsi atmosferski, hidrološki, seizmični, vulkanski pojavi in požari, ki zaradi svoje lokacije, resnosti in pogostosti lahko resno ogrozijo družbo), npr. poplave,
snežni in drugi plazovi
, gozdni požari, potresi, vulkanski izbruhi,
drsenje in pogrezanje tal.
14.
Atmosferski pogoji
Fizični pogoji v atmosferi Vključujejo prostorske podatke, ki temeljijo na merjenjih, na vzorcih ali na kombinaciji vzorcev in merilne lokacije.
15.
Meteorološke geografske značilnosti
Vremenske razmere in njihova merjenja; padavine, temperatura, evapotranspiracija, hitrost in smer vetra.
16.
Oceanografske geografske značilnosti
Naravno stanje oceanov (tokovi, slanost, višina valov itd.)
17.
Morske regije
Naravno stanje morij in slanih vodnih teles, razdeljenih v regije in podregije s skupnimi značilnostmi
18.
Biogeografske regije
Območja z relativno homogenimi ekološkimi razmerami s skupnimi značilnostmi
19.
Habitati in biotopi
Geografska območja, značilna po posebnih ekoloških razmerah, in ki fizično omogočajo organizmom, da tam živijo. Vključujejo kopenska ali vodna območja, ki se razlikujejo po popolnoma naravnih ali polnaravnih geografskih, abiotskih in biotskih značilnostih. Vključujejo majhne značilnosti podeželske pokrajine – žive meje, potoki itd.
20.
Razdelitev vrst
Geografska porazdelitev pojavljanja živalskih in rastlinskih vrst, zbranih po koordinatah, regiji, upravni enoti ali drugi analitični enoti.
21.
Obnovljivi viri energije
