A7-0036/2010
9.3.2010
POROČILO
o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
(2010/2003(BUD))
Odbor za proračun
Poročevalka:
Helga Trüpel
PE 439.083v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................10
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
( 2010/2003(BUD) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju EU,
– ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,
UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti,
UL L 163, 23.6.2007, str. 17.
- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
- ob upoštevanju petega poročila generalnih sekretarjev institucij o razvojnih smernicah razdelka 5 finančne perspektive iz maja 2009,
– ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori institucij,
UL C 269, 10.11.2009, str. 1.
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-00362010),
A. ker Evropski parlament na tej stopnji letnega postopka čaka na načrte odhodkov drugih institucij in predloge svojega predsedstva za proračun za leto 2011,
B. ker je koristno, da se poskusni projekt okrepljenega sodelovanja in odnosov med predsedstvom in Odborom za proračun nadaljuje tudi v tretjem letu, med celotnim proračunskim postopkom za leto 2011,
C. ker zgornja meja razdelka 5 za leto 2011 znaša 8.415.000.000 EUR (povečanje za 327.000.000 EUR ali 4 % v primerjavi z letom 2010, vključno z upoštevanjem dvoodstotne inflacije),
D. ker proračun Evropskega parlamenta za leto 2010 znaša 1.607.363.235 EUR, kar pomeni 19,87 % razdelka 5 za to leto pred revizijo večletnega finančnega okvira 2007–2013, s katero je bila zgornja meja razdelka 5 znižana za 126.000.000 EUR, da bi prispevali k financiranju evropskega načrta za oživitev gospodarstva, po tej reviziji pa znaša 20,19 %;
E. ker je treba upoštevati, kako so se razvijali deleži odhodkov institucij v razdelku 5, in različne razloge za občutne spremembe, kot so začetek veljavnosti nekaterih pogodb (s čimer se je povečalo število poslancev oziroma so se povečale naloge in pristojnosti institucij), širitev ter druge odločitve, ki imajo za posledico pomenljivo povečanje odhodkov, ki ni bilo predvideno ob sprejemanju finančnega okvira,
F. ker bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe v različnem obsegu imel finančne posledice za vse institucije, skupen obseg teh posledic pa je še vedno neznan,
G. ker je bistvenega pomena, da se pozorno spremlja položaj v razdelku 5 med izvrševanjem proračuna za leto 2010 ter med pripravami na sprejetje proračuna za leto 2011,
H. ker je treba posebej upoštevati finančni učinek na pokojninske sisteme, demografska gibanja v zvezi s staranjem prebivalstva in upokojevanjem, zaposlovanje ter druga področja, povezana s statutarnimi določbami, in ker je treba zagotoviti dolgoročno stabilnost,
Splošni okvir
1. poudarja, da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, namreč ena sama obravnava vsake od dveh vej proračunskega organa, ki ji sledi usklajevanje za pripravo dokončnega proračuna, zahteval še tesnejše sodelovanje in dialog med vsemi institucijami med celotnim postopkom, vključno s pravočasno predstavitvijo stvarnega načrta prihodkov in odhodkov;
2. poudarja, da so okoliščine, v katerih bosta sprejeta proračun za leto 2010 in proračun za leto 2011, precej izjemne in pomenijo izziv, saj je na eni strani uspešno izvajanje Lizbonske pogodbe glavna prednostna naloga, ki bo zahtevna tudi v finančnem smislu, medtem ko so na drugi strani učinki finančne krize v številnih državah članicah še vedno zelo močni, zaradi česar prihaja do politične dileme na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da proračun EU predstavlja manj kot 2,5 % vseh javnih izdatkov EU; ugotavlja tudi, da razdelek 5 proračuna EU tako ustreza 0,14 % javnih izdatkov celotne EU;
3. opozarja na težaven položaj v zvezi z zgornjo mejo odhodkov razdelka 5 za leto 2011 in se zaveda dejstva, da bodo institucije lahko naletele na težave pri usklajevanju financiranja vseh potreb in želje po ohranitvi proračunske discipline ter samodiscipline zaradi spoštovanja večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da se veliko upravnih področij ne financira iz razdelka 5; zahteva, da se vsi upravni odhodki vključijo v ta razdelek in da se zgornja meja temu ustrezno prilagodi;
4. zato vztraja, da je treba pred dokončnim sprejetjem odločitev pozorno spremljati potek dogodkov; ponovno poudarja svoje prepričanje, da bo treba določiti prednostne naloge in dati prednost glavnim dejavnostim;
5. ponovno izraža prepričanje, da je medinstitucionalno sodelovanje bistvenega pomena za izmenjavo primerov najboljše prakse in nadaljnje preučevanje možnosti za izboljšanje učinkovitosti ter, kjer je to mogoče in ustrezno, ustvarjanje prihrankov in boljšo delitev virov; meni, da se koristni prihranki lahko oblikujejo tudi z razširitvijo tega koncepta na druga področja, ki do zdaj v tem okviru niso bila obravnavana, na primer EMAS, nediskriminacijske politike in delo na daljavo; predlaga, da se raziščejo možnosti za uporabo brezplačne programske opreme z zadostnimi varnostnimi jamstvi, pri čemer pa morajo biti jasno opredeljena merila izvedljivosti ter upoštevani posredni in neposredni stroški in koristi; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja na področjih, ki se že obravnavajo, na primer zmogljivosti za prevajanje in zaposlovanje (EPSO), na podlagi dejanskih ali upravičenih potreb;
6. poudarja, da je pomembno izboljšati medinstitucionalno sodelovanje na področju nepremičninske politike; poziva druge institucije, naj prav tako razvijejo srednjeročno in dolgoročno nepremičninsko strategijo, ki bo zajemala tudi cilje, opredeljene v tej resoluciji; poudarja, da mora pravočasno prejeti informacije, potrebne za sprejemanje odločitev v skladu s postopkom iz člena 179 finančne uredbe, ki bi „morale vsebovati ocene potreb in analize o stroških in koristih za različne možnosti izbire, razlike med najemom in nakupom ter pregledne informacije v zvezi z drugimi možnostmi financiranja, dolgoročnimi finančnimi posledicami in združljivostjo z MDS“ (priloga 2 k resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor ga je spremenil Svet);
Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0115 . meni, da bi bil v zvezi s tem ključni izziv sodelovanje z drugimi institucijami pri prizadevanjih za usklajevanje teh informacij, da bo mogoče izvesti primerjavo prostora in stroškov za nepremičnine; opozarja, da je treba pripraviti posebno poročilo in morebitna priporočila glede nerazumljivo visokih stroškov vzdrževanja, obnove in nakupa;
7. poudarja, da bi dodatne stroške v zvezi s prilagoditvijo plač uslužbencev in zadevo na sodišču za vse institucije lahko ocenili na približno 135 milijonov EUR (za obdobje od julija 2009 do 31. decembra 2010), če bi Sodišče razsodilo v korist Komisije; je seznanjen s tem, da se to sodbo pričakuje v letu 2010, vendar ne izključuje možnosti, da bo odložena do leta 2011;
Evropski parlament
8. poudarja, da bo največji izziv obvladati precejšnje negotovosti – navedene v nadaljevanju – v zvezi s proračunom za leto 2011, kar bo izredno otežilo natančne napovedi in pripravo proračuna do zadnje faze postopka, ko se bodo te negotovosti razjasnile; poziva ustrezne organe Evropskega parlamenta in upravo, naj pravočasno pripravijo vrsto osnovnih scenarijev, ki bodo lahko olajšali končne politične odločitve, tako da bodo bolje pojasnili njihove finančne posledice;
9. opozarja, da je namen pisnega predloga spremembe, ki ga je predsedstvo septembra posredovalo Odboru za proračun, upoštevati potrebe, ki med pripravo načrta prihodkov in odhodkov niso bile predvidene, in poudarja, da tega ne gre obravnavati kot priložnost za revizijo že dogovorjenega načrta prihodkov in odhodkov; pričakuje, da bo predsedstvo pri predstavitvi načrta prihodkov in odhodkov postavilo realistične zahteve; je pripravljen preučiti predloge predsedstva na smotrni in potrebam prilagojeni podlagi, da bi zagotovil ustrezno in učinkovito delovanje institucije;
10. poudarja, da je zakonodajna odličnost najpomembnejša naloga Parlamenta, in opozarja, da je treba instituciji zagotoviti potrebna sredstva, da jo bo lahko uresničila;
11. poudarja potrebo po povsem integriranem sistemu za upravljanje znanja; opozarja, da je treba Odboru za proračun pripraviti predstavitev o velikem številu informacijskih virov/sistemov, ki so na voljo poslancem, in prejeti zahtevane informacije o trenutnem stanju „sistema za upravljanje znanja“, kakor sta se dogovorila predsedstvo in Odbor za proračun na usklajevalnem sestanku 15. septembra 2009; meni, da bi bilo treba omogočiti enostaven dostop do takega sistema prek interneta; poudarja, da je treba preučiti, koliko teh informacij bo dostopnih evropskim državljanom;
12. bi z veseljem pozdravil analizo parlamentarnega spletnega televizijskega programa Europarl TV; zlasti zahteva informacije o gledanosti ter geografski razpršitvi in starostnem razponu gledalcev, da bi ocenil, ali so izpolnjeni cilji tega orodja v smislu razširjanja, kakovosti in količine oddanih informacij;
13. meni, da so ukrepi za učinkovito delovanje Lizbonske pogodbe ključna prednostna naloga za proračun 2011 in da bo zaradi tega potrebno najboljše možno upravljanje razpoložljivih sredstev, da bo proračunsko leto uspešno;
14. poudarja, da je treba dodatne ukrepe s tem v zvezi vseeno oceniti z vidika celotnega proračuna in širšega okvira finančne perspektive; meni, da bi k temu lahko prispevala analiza posameznih deležev institucij v času in vključitev vseh pomembnih dogodkov, ki bi lahko opravičili spremembo teh deležev;
15. poudarja, da je moral Parlament od leta 2006 nepredvidene odhodke, na primer povezane s statutom poslancev ter posrednimi in neposrednimi izdatki zaradi nove vloge, ki mu jo podeljuje Lizbonska pogodba, upoštevati pri omejitvi odhodkov, ki si jo je leta 1988 postavil sam; poudarja, da je potrebna odprta in poglobljena razprava o sedanji omejitvi v višini 20 %, ki jo je Parlament določil sam in ki velja za raven njegovega proračuna; meni, da bi morala predsedstvo in Odbor za proračun to omejitev skupaj ponovno oceniti, preden začneta medinstitucionalni dialog o tem vprašanju; meni, da bi se morali na podlagi prvotnih vrednosti iz večletnega finančnega okvira, o katerih so se pogajali leta 2006 in ki veljajo od leta 2007, odhodki Parlamenta gibati okrog običajne ravne v višini 20 %, ob upoštevanju potreb drugih institucij in razpoložljive razlike do zgornje meje;
16. ne more dovolj poudariti osnovnega načela, v skladu s katerim je treba vsem poslancem zagotoviti celovite in kakovostne storitve, da se bodo lahko izražali in delali ter prejemali vse dokumente v maternem jeziku, na podlagi katerih bodo lahko delovali v imenu svojih volivcev, kakor najbolje zmorejo;
17. pričakuje odgovor pristojnih organov, kako bi bilo koncept ničelnega predračunavanja, ki razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi stroški, uporabiti v proračunskem postopku EP; poziva predsedstvo, naj predloži letno oceno teh fiksnih stroškov za leta, na katera se nanaša večletni finančni okvir;
18. poudarja, da bi „učinek plač“ za Parlament znašal približno 14 milijonov EUR po razsodbi v korist Komisiji; za zdaj ne more z gotovostjo trditi, ali bo to vplivalo na proračun za leto 2010 ali leto 2011;
19. poziva, da se preuči uporaba dodatka za pisarniško pomoč ter ocenijo skupni stroški povečanja, ki trenutno čakajo na odobritev obeh vej proračunske oblasti, preden se razmisli o morebitnem nadaljnjem povečanju v prihodnosti; opozarja, da je treba obsežnejše stroške vedno oceniti glede na uvedene nove ukrepe, na primer pri odločanju o programih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za leti 2010 in 2011; zlasti poudarja, da bi v primeru zaposlovanja dodatnih uslužbencev v Bruslju to vplivalo na razmere v zvezi s pisarniškim prostorom, z vzdrževanjem in varovanjem stavb, računalniško opremo, s človeškimi viri, ki se ukvarjajo z upravnimi nalogami, ter s splošnimi zmogljivostmi; meni, da je predstavitev srednjeročne nepremičninske strategije za tri kraje dela Parlamenta, ki bo marca, odločilnega pomena; vztraja pri potrebi po dolgoročnem načrtovanju nepremičninske politike, da bi se zagotovila vzdržnost proračuna;
20. zahteva razvoj srednjeročne in dolgoročne nepremičninske strategije, ki bo zajemala naslednje cilje: opredelitev smernic za načrtovanje in razvoj nepremičnin, učinkovita izraba obstoječih pisarniških prostorov in površin, natančna določitev potreb ter zagotovitev predpisanih delovnih razmer za uslužbence Evropskega parlamenta in poslance, učinkovita strategija za vzdrževanje, oskrbovanje in prenavljanje stavb, da bi v prihodnje preprečili neljube dogodke, kot so bile nesreča leta 2008 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu in težave z azbestom, strogo preverjanje vprašanj odgovornosti in jamstva ter uveljavljanje odgovornosti pri škodi, za katero so odgovorne tretje osebe, pa tudi dosledno in pregledno spoštovanje pravil postopka oddaje javnih naročil; prav tako zahteva, da se srednjeročna in dolgoročna nepremičninska strategija usmerita na trajnost in upoštevata vidike, kot so prijaznost okolju, energetska učinkovitost in zdravje; zahteva tudi, da se med cilje uvrsti vidike mobilnosti, zlasti na področju dostopnosti za osebe z motoričnimi in senzoričnimi okvarami; znova opozarja, da Odbor za proračun daje prednost nakupu nepremičnin pred dražjim najemom ali zakupom;
21. opozarja, da je predsedstvo v načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 predlagalo, da se sekretariati odborov okrepijo s 70 zaposlenimi; poudarja, da bodo ti uslužbenci razporejeni v tri skupine na podlagi povečanega obsega zakonodajnega dela, ki se pričakuje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; meni, da bi bilo treba to razporeditev preveriti pri vmesni oceni do julija 2011, da bi se razjasnilo, ali je v službah, kjer se je povečalo število zaposlenih, dejansko prišlo do napovedanega povečanega obsega dela;
22. meni, da so finančni izkazi ( fiches financières ) in podobne analize stroškov izjemnega pomena za sprejemanje odločitev v instituciji; vztraja, da jih je treba uporabljati sistematično ter da bi morali opredeliti stalne in enkratne stroške, neposredno povezane z ustreznim ukrepom, ter tudi navesti, ali obstaja možen finančni učinek na druge odhodkovne postavke;
23. meni, da so nadaljnji ukrepi in analiza pomembni na številnih področjih ukrepanja z jasnimi proračunskimi povezavami, kot so med drugim prestrukturiranje generalnih direktoratov, učinkovitejša in strokovna kadrovska politika, stroškovno in energetsko učinkovita politika na področju nepremičnin, tudi z upoštevanjem lokacije, nediskriminacija, EMAS, javna naročila in sprejeti ukrepi glede na priporočila proračunske razrešnice; opozarja, da je potrebno nenehno nadaljnje ukrepanje in analiziranje izvrševanja proračuna Parlamenta na splošno; pri tem spominja na negativno poročanje medijev, ki je sledilo dodeljevanju nadomestil za svojce zaposlenih v Parlamentu, in zahteva, da generalni sekretariat vnaprej natančno preveri vse subvencije za prireditve in o njih obvesti pristojni odbor;
24. je seznanjen z revizijo, ki je bila opravljena v generalnem direktoratu INLO, in posledičnim prestrukturiranjem direktorata; je prepričan, da bi lahko rezultati te revizije služili kot osnova za nadaljnje ukrepanje, na primer redne in sistematične revizije, ki bi jih opravljali pooblaščeni nacionalni organi, da se preveri metodologija vzdrževalne politike ter zagotovi varnost ljudi in opreme v stavbah;
25. poudarja, da mora po končanem natečaju za arhitekte prejeti celoten finančni izkaz za hišo evropske zgodovine, saj v nasprotnem primeru ne bo mogoče izvesti poglobljene ocene dolgoročnih stroškov glede na nepremičninsko strategijo in proračun Parlamenta;
26. poudarja, da je treba začeti priprave, potrebne za namestitev hrvaških opazovalcev, glede na verjetno širitev EU;
Druge institucije
27. poziva k pravočasni predstavitvi stvarnih proračunskih zahtev, ki temeljijo na stroških in popolnoma upoštevajo potrebo po najboljšem upravljanju omejenih sredstev; pozdravil bi proračunsko analizo o tem, kako utegne Lizbonska pogodba vplivati na posamezne institucije v obdobju 2010–2011 in kako bi bilo mogoče utemeljiti morebitne dodatne potrebe, ki bi jih lahko zahtevali;
28. meni, da bi bilo priporočljivo zahtevati informacije o sistemih drugih institucij za različne vrste prejemkov, nadomestil in potnih stroškov ter jih primerjati; poudarja, da sta preglednost in demokratična odgovornost očitno ključnega pomena;
29. želi nadaljnje ukrepanje v zvezi s prednostno nalogo iz preteklega leta, in sicer boljšo delitvijo razpoložljivih sredstev med institucijami, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi v zvezi s prevajanjem, in meni, da bi se v tej luči lahko ponovno obravnavalo tudi področje tolmačenja;
30. poziva poročevalca za leto 2010, naj obišče Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, evropskega varuha človekovih pravic in evropskega varuha osebnih podatkov ter pridobi informacije še pred pripravo načrtov prihodkov in odhodkov, nato pa o tem poroča Odboru za proračun;
o
o o
31. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
4.3.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Reimer Böge, Giovanni Collino, Jean-Luc Dehaene, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Estelle Grelier, Jutta Haug, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Barbara Matera, Nadežda Nejnski, Miguel Portas, Dominique Riquet, Helga Trüpel, Angelika Werthmann
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Da Graça Carvalho, Roberto Gualtieri, Edit Herczog, Giovanni La Via, Riikka Manner, Paul Rübig, Georgios Stavrakakis, Teodor Dumitru Stolojan
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elisabeth Jeggle, Vladko Todorov Panajotov, Marit Paulsen
