Prihodnost Bosne in Hercegovine
Zunanji odnosi
2006-02-16 - 14:09
Evropski parlament je v četrtek sprejel resolucijo o Bosni in Hercegovini, s katero pozdravlja začetek pogajanj za sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z Evropsko unijo in poudarja, da je hitrost pogajanj odvisna od sposobnosti treh glavnih skupnosti v državi, Bošnjakov, Srbov in Hrvatov, da se dogovorijo o časovnem razporedu reform, ter sposobnosti države za njihovo izvajanje.
Resolucija poziva Svet EU in Komisijo, naj dejavneje podpirata politične sile v državi in državljane BiH pri iskanju soglasja o reformah. Na bosansko-hercegovske oblasti naslavljajo poziv, naj okrepijo prizadevanja za razvoj ustreznega pravnega okvira in učinkovite javne uprave, reforme javnih radijskih in televizijskih postaj, policije, vojske ter obveščevalne službe. Popolno sodelovanje z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije ostaja predpogoj za tesnejše odnose z EU, oblasti pa si morajo tudi bolj prizadevati za končanje procesa vračanja beguncev in razseljenih oseb.
Parlament še podpira pobudo o ustanovitvi komisije za resnico in spravo, poudarja, da bodo prihodnje parlamentarne volitve, predvidene v oktobru 2006, ključne za prihodnost Bosne in Hercegovine ter napredek na poti k evropski integraciji. Ugotavlja tudi, da je delovanje policije, ki jo financira EU, prineslo rezultate pri zmanjševanju stopnje kriminala, država pa bi morala še okrepiti sodelovanje s sosedami v regiji pri nadzoru meja, kar je del širše strategije EU na področju pravosodja in notranjih zadev na tem območju.
Med razpravo, ki je potekala v sredo, so sodelovali trije slovenski poslanci. Jelko KACIN (ALDE, SI) je v imenu svoje politične skupine pozdravil uspešen začetek pogajanj BiH z EU in izrazil podporo naporom tamkajšnjih politikov ter državljanov za hitrejši napredek. "Deset let po poboju v Srebrenici in prekinitvi vojne s podpisom Daytonskega sporazuma pa je zagotovo napočil skrajni čas za spremembo ustave te države, za vzpostavitev take državne, kantonalne in lokalne strukture administracije, ki bo Bosni v pomoč in ne bo ovira za sprejem in uveljavitev pravil in prakse, ki jo poznamo v Evropski uniji. Več bi morali graditi na pravicah posameznika, državljana Bosne in Hercegovine, jutri tudi že državljana Evropske unije, in manj na pripadnosti verski in etični skupnosti," je poudaril Kacin in dodal, da je EU dolžna pomagati Bosni pri tej tranziciji, medtem ko mora BiH popolnoma sodelovati s haaškim sodiščem.
Borut PAHOR (PES, SI) je opozoril, da je krepitev centralne oblasti v BiH ključnega pomena za njeno prihodnost: "Če hoče Bosna bistveno napredovati, mora bistveno poenostaviti politično odločanje, narediti ga mora za bolj preglednega in seveda bolj demokratičnega, z vedno večjo močjo centralnih oblasti in z vedno manjšo prisotnostjo predstavnika mednarodne skupnosti."
Alojz PETERLE (EPP-ED, SI) je pozdravil prizadevanja predsedujoče Avstrije, da nameni več pozornosti zahodnemu Balkanu, ki ostaja ključno področje evropske skupne varnostne, zunanje in obrambne politike, in prizadevanja BiH v smeri evropske perspektive: "Ko smo leta spremljali tragično dogajanje v Bosni in Hercegovini smo si želeli več Evrope. Sedaj imamo tam več Evrope v političnem in v vojaškem smislu. Deset let po Daytonu pa si želimo sedaj tudi več Bosne in Hercegovine." Dodal je, da bo napredek odvisen od uveljavljanja evropskih standardov spoštovanja različnosti in pripravljenosti za iskanje skupnih imenovalcev, eden od njih pa je tudi nova ustavna ureditev države.
Bosna in Hercegovina je z Evropsko unijo sicer 25. januarja začela prvi krog pogajanj za sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Pogajanja o sporazumu naj bi trajala leto dni, po nekaterih ocenah pa naj bi BiH v Unijo predvidoma lahko vstopila v desetih letih.
20060214IPR05246 Pravica do svobode izražanja in spoštovanju verskega prepričanja
-//EP//TEXT MOTION P6-RC-2006-0136 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
