Parlament simbolično sprejel Listino Evropske unije o temeljnih pravicah
Temeljne pravice
2007-11-29 - 12:27
Listina ima pravno veljavo tudi pred Evropskim sodiščem
Evropski parlament je v četrtek s 534 glasovi za, 85 proti in 21 vzdržanimi glasovi sprejel resolucijo, s katero podpira pravno zavezujoč status Listine EU o temeljnih pravicah, ki v enem besedilu združuje državljanske, politične, ekonomske in socialne pravice državljanov in prebivalcev Unije. Predsedniki Sveta, Komisije in parlamenta bodo listino slovesno razglasili 12. decembra na parlamentarnem zasedanju v Strasbourgu.
Preambula listine je sklep držav Unije "da si bodo evropski narodi na podlagi skupnih vrednot delili mirno prihodnost" in izjava, da "Unija, ki se zaveda svoje duhovne in moralne dediščine, temelji na nedeljivih in univerzalnih vrednotah človekovega dostojanstva, svobode, enakopravnosti in solidarnosti, na načelih demokracije in pravne države".
Te pravice so razvrščene v šest poglavij: dostojanstvo, svoboščine, enakost, solidarnost, državljanske pravice in pravosodje. Dokument v vsakem od poglavij pravice natančno opredeljuje, Evropski parlament pa že od leta 2001 dalje vsako leto poda poročilo o ravni njihovega spoštovanja v Uniji.
Uporaba
Reformna pogodba določa, da listina na noben način ne razširja pristojnosti, ne ustvarja novih pristojnosti ali nalog, pa tudi ne spreminja pristojnosti in nalog Unije, opredeljenih v pogodbah določene v pogodbah. Pravice, svoboščine in načela se razlagajo v skladu s splošnimi določbami o njeni razlagi in uporabi.
EU bo s z začetkom veljavnosti nove pogodbe sicer tudi kot pravna oseba pristopila k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, listina o temeljnih pravicah, ki je pravno zavezujoča, pa temeljne pravice, ki jih zagotavlja konvencija, tudi potrjuje.
Izjeme
Pogodba vsebuje tudi enostransko izjavo Poljske, da listina na noben način ne posega v pravico držav članic, da sprejemajo zakonodajo na področju javne morale, družinskega prava ter varstva človekovega dostojanstva in spoštovanja človekove fizične in moralne integritete.
Na zahtevo Velike Britanije pa je v Reformni pogodbi izrecno opredeljeno, da se listina o temeljnih pravicah v tej državi uporablja le v obsegu, kot je že določeno z britansko zakonodajo in sodno prakso - torej ne ustvarja novih pravic za državljane in prebivalce Velike Britanije.
Parlament obe državi v svoji resoluciji izrecno poziva, naj storita vse, kar je v njuni moči, da vendar še dosežeta soglasje o neomejeni veljavnosti listine.
Zgodovina sprejemanja
Dokument, ki je bil prvotno del Ustave za Evropo, s sprejemom Reformne pogodbe pa je postal samostojen, ima dolgo zgodovino.
Sklep o oblikovanju listine so voditelji držav ali vlad članic EU sprejeli Na Evropskem svetu v Kölnu junija 1999, da bi tako pomen in učinek temeljnih pravic postal bolj viden za državljane. Predsedniki Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije so listino razglasili na Evropskem svetu v Nici decembra 2000, vendar ni bila vključena v Pogodbo o EU, ampak je bila kasneje vključena kot drugi del Pogodbe o Ustavi za Evropo, ki je bila podpisana oktobra 2004. Listina naj bi dobila pravno veljavo z začetkom veljave evropske ustave.
Po zavrnitvi ustave na referendumih v Franciji in na Nizozemskem spomladi 2005 in obdobju za razmislek, je Evropski svet v Bruslju junija 2007 dal mandat za novo medvladno konferenco in pripravo Reformne pogodbe. Mandat pa je zaradi nasprotovanja nekaterih držav listini njeno vsebino izrecno izločil iz nove pogodbe, zato je postala samostojen dokument.
Poročilo: Jo Leinen (A6-0445/2007) - Odobritev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Evropskem parlamentu
Glasovanje: četrtek, 28. november 2007
20071128IPR14000
SL
1
PHOTO
20071129PHT14137.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
