Zasedanje Evropskega parlamenta 14. - 17.11.2005
Institucije
2005-11-21 - 20:00
Predsednik Evropskega parlamenta Josep Borrell je novembrsko plenarno zasedanje v Strasbourgu, ki je trajalo od ponedeljka, 14. do četrtka, 18. novembra, začel z nagovorom v spomin na žrtve terorističnega napada v jordanskem glavnem mestu Amanu 10. novembra.
Predsednik je povedal, da je jordanskim oblastem v imenu vseh parlamentarcev izrazil sožalje in ostro obsodil teroristično dejanje. Ob tem je kolege opozoril, da je terorizem vnovič udaril na obali Sredozemlja, kar ima posledice tudi za Evropsko unijo, ki bo skupaj s sredozemskimi partnerji prav ta mesec praznovala 10. obletnico barcelonskega procesa. "Taka barbarska dejanja nam kažejo, da v resnici ne gre za napade na ljudi drugačne vere ali barve kože, ampak gre za spopad civilizacij," je zaključil predsednik Borrell, ki so se mu poslanci nato pridružili v minuti molka.
Prva točka v ponedeljek je bila sicer razprava o poročilu slovenskega poslanca Mihaela Brejca (EPP-ED, SI) o socialni razsežnosti globalizacije. Na dnevnem redu pa sta bila tudi vprašanje Komisiji o prehodu na digitalno televizijsko oddajanje v EU do leta 2012, ter izjava Komisije o domnevnih tajnih zaporih za osumljene teroriste, ki naj bi jih imela ameriška obveščevalna služba Cia v nekaterih evropskih državah.
Torkova dopoldanska razprava je bila namenjena zakonodajnemu programu Komisije za leto 2006, popoldanski del pa je bil posvečen zakonodajnemu paketu REACH o registraciji, evaluaciji in avtorizaciji kemikalij. Parlamentarci so po oblikovanju kompromisov dopolnjeno besedilo uredbe sprejeli v četrtek. V torkovih večernih urah so bila na dnevnem redu še poročila o nadaljnjih širitvah Evropske unije ter o zapiranju in razgradnji jedrskih elektrarn.
V sredo dopoldne so se poslanci posvetili izjavam Sveta EU in Komisije o razmerah v Iraku po referendumu o ustavi ter vprašanju podnebnih sprememb. Popoldne so predstavniki Sveta in Komisije predstavili izide neformalnega vrha Unije ter reakcije na izjave iranskega predsednika o uničenju Izraela. Zvečer so razpravljali o izvozu orožja, pobudah za preprečevanje širjenja orožij za množično uničevanje ter obrambnih nakupih v EU.
Parlament je v četrtek zasedanje zaključil z razpravami o razvojnih vprašanjih Afrike in kršitvah človekovih pravic po svetu.
20051114BKG02297
REACH: evropski poslanci našli ravnotežje med varovanjem zdravja in okolja ter zahtevami industrije
Evropski parlament je opravil pomembno etapo zakonodajnega maratona - v četrtek 17. novembra je prvem branju sprejel dopolnjen zakonodajni paket, ki ureja registracijo, evaluacijo in avtorizacijo kemikalij v Uniji. Gre za najbolj zapleten zakonodajni predlog, ki so ga parlamentarci obravnavali kadarkoli doslej. Končni kompromis je upošteval pomisleke malih in srednjih podjetij glede finančnih bremen, ki bi jim jih naložila zakonodajna določila, vseeno pa pomeni velik napredek pri varovanju okolja in zdravja ljudi.
Poslanci so zakonodajno resolucijo o dopolnjenem predlogu uredbe sprejeli s 398 glasovi za, 148 proti in 36 vzdržanimi glasovi . Predsednik parlamenta je ob tem izjavil, da so "parlamentarci pokazali svojo odgovornost in kot zakonodajalci odgovorili na določene strahove Evropejcev, ter jim zagotovili tako konkurenčna delovna mesta, kakor tudi visoko stopnjo zaščite njihovega zdravja in okolja" . Poročevalec Guido Sacconi (PES, IT) je bil zadovoljen z izidom glasovanja, saj je dopolnjeni predlog bolj uravnotežen. Upa, da bo Svet EU večinoma sprejel dopolnila parlamenta in pričakuje dobro podporo v drugem branju.
Glasovanje o 1038 različnih dopolnilih je trajalo 2 uri in 20 minut, ker pa je bilo zaključeno pred 13. uro, je podpredsednik parlamenta Alejo Vidal-Quadras Roca (EPP-ED, ES), ki je vodil glasovanje, dobil stavo s poslancem Robertom Atkinsom (EPP-ED, UK), ki mu bo moral plačati večerjo. Predstavniki največjih poslanskih skupin - Evropska ljudska stranka, socialdemokrati in liberalci - so, tako kot je bilo pričakovano, podprli kompromisni predlog dopolnil o registraciji kemikalij, medtem ko so Zeleni ta dopolnila zavrnili. So pa zato Zeleni, socialdemokrati in liberalci podprli kompromisna dopolnila o avtorizaciji kemikalij, ki so jim nasprotovali v ljudski stranki.
Glavni elementi zakonodaje so naslednji:
Registracija
Kompromisni predlog dopolnil treh največjih skupin (sprejet s 438 glasovi za, 144 proti in 15 vzdržanimi glasovi) prinaša naslednje:
- Občasno, "usmerjeno" preverjanje točnosti podatkov o kemikalijah, proizvedeni v količinskem razponu od 1 do 10 ton, saj bi dosledno izvajanje določil REACH o registraciji za te kemikalije pomenilo relativno najvišje stroške;
- Dolžnost proizvajalcev, da obveščajo uporabnike o tveganjih ravnanja in uporabe kemikalij ter načinih za zmanjšanje tveganja;
- Uporaba "usmerjenega" preverjanja samo za že obstoječe kemikalije, za nove kemikalije ter nevarne kemikalije bodo morali proizvajalci sporočiti vse podatke;
- Možnost zahteve po opravljanju dodatnih testov, če bo to potrebno;
- Možnost izjem (pod določenimi pogoji) za opravljanje nekaterih testov za kemikalije, ki so proizvedene v količinskem razponu od 10 do 100 ton;
- "Ena snov, ena registracija" za zmanjšanje stroškov registracij.
Avtorizacija
Predlog odbora za okolje (ki so ga poslanci sprejeli s 324 glasovi za, 263 proti in 13 vzdržanimi glasovi) spodbuja zamenjavo najbolj nevarnih snovi (snovi, ki so kancerogene, mutagene, bioakumulativne ali onemogočajo reprodukcijo) z drugimi, manj nevarnimi in časovno omejuje veljavnost dovoljenj za proizvodnjo na največ 5 let. Uvaja seznam najbolj nevarnih snovi ter njihovo registracijo v prvi fazi postopka uveljavljanja nove zakonodaje.
Snovi v izdelkih
Parlament je s tesno večino (291 glasov za, 290 proti in 16 vzdržanimi glasovi) podprl predlog odbora za okolje, ki predvideva enako obravnavanje uvoženih izdelkov in izdelkov proizvedenih v EU. Za vse velja enaka zahteva, po kateri morajo proizvajalci/uvozniki obvestiti Evropsko agencijo za kemikalije o izdelkih, ki vsebujejo nevarne snovi, postopek avtorizacije pa je enak.
Mala in srednja podjetja
Poslanci so se strinjali s predlogom odbora za okolje, ki sta ga podpirala tudi odbor za notranji trg in odbor za industrijo, da je treba malim in srednjim podjetjem z informacijskimi točkami in dodatnim strokovnim svetovanjem pomagati pri izpolnjevanju določil zakonodaje.
Agencija
Evropska agencija za kemikalije s sedežem v Helsinkih bo imela osrednjo vlogo pri izvajanje celotnega procesa REACH, tako za evaluacijo kot za registracijo. Pri tem pa je treba čimbolj izkoristiti obstoječe strokovno znanje in izkušnje v državah članicah v postopkih evaluacije kemikalij .
Poskusi na živalih
Manj poskusov, kjerkoli so možne drugačne oblike poskusov, je uporaba tovrstnih alternativ obvezna. Proizvajalci naj bi se čimbolj izogibali podvajanju izogibali podvajanju. Parlament tudi predlaga, da naj bi Šesti okvirni raziskovalni program spodbujal alternativne načine poskusov, ki bi jih predhodno potrdil Evropski center za validacijo alternativnih metod.
Sama uredba obsega več kot 1000 strani in predvideva registracijo več kot 30 tisoč različnih kemikalij v prihodnjih 11 letih. Stroški uvajanja nove zakonodaje naj bi v tem času dosegli približno 5 milijard evrov, vendar pa bo njeno izvajanje po drugi strani lahko pomenilo zmanjšanje zdravstvenih stroškov v Uniji za več deset milijard evrov v prihodnjih desetletjih. Sicer so zakonodajno resolucijo podprli štirje slovenski poslanci in poslanke, dva se glasovanja nista udeležila, ena poslanka pa se je pri glasovanju vzdržala.
Postopno uveljavljanje novega sistema za registracijo obstoječih snovi predvideva tri stopnje:
- v 3 letih: nevarne snovi in snovi, ki presegajo proizvodnjo 1000 ton;
- v 6 letih: snovi, ki presegajo proizvodnjo 100 ton;
- v 11 letih: snovi nad 1 tono.
To pomeni, da bi shema postala popolnoma operativna leta 2017, zato je omogočen tudi pred-registracijski postopek najkasneje 18 mesecev po začetku veljavnosti uredbe, da bi se proizvajalci lahko lažje pripravili na spremembe.
Naslednja stopnja zakonodajnega postopka soodločanja je sprejem skupnega stališča v Svetu EU, ki ga bodo nato v drugem branju obravnaval odbori in plenum Evropskega parlamenta. Zelo verjetno je, da glasovanje v drugem branju še ne bo na dnevnem katerega od plenarnih zasedanj v letu 2006.
Poročevalec Sacconi je v torkovi predstavitvi poudaril, da se institucije načeloma strinjajo o pomenu zakonodajnega paketa, kar nikoli ni bilo vprašanje. Dodal je, da se je spraševal, če je predlog pravo ravnotežje med skrbjo za javno zdravje in varno okolje ter interesi kemične industrije. Dodal je, da je bila ta naloga velika odgovornost, sam pa je bil pod velikim, vendar legitimnim pritiskom različnih interesnih skupin, vendar je prepričan, da je sporazum, ki ga je dosegel s poslancem Hartmutom Nassauerjem (EPP-ED, DE) iz odbora za notranji trg najboljše možno ravnotežje med skrbjo za varovanje zdravja in okolja ter konkurenčnostjo. "V času, ko se zdi, da je evropski projekt v krizi, je to primer, kako se sprejemajo odločitve in ohranja ravnotežje, ki zastopa različne interese. Sporazum je kot sadež - če ni utrgan ob pravem trenutku, potem lahko zgnije, postane neužiten. Pozivam parlament, da zgrabi ta sadež in tako konča to nalogo" , je z jabolkom v roki zaključil svoj govor poročevalec Sacconi.
V imenu skupine Evropske ljudske stranke je poslanka Ria Oomen-Ruijten (EPP-ED, NL) poudarila pomen kemične industrije za Evropo, saj zaposluje več kot 4 milijone delavcev. Predlog Komisije je bil preveč zapleten in preveč birokratski, zato je treba doseči dogovor, ki bo omogočil, da bodo v 11 letih na trgu varne kemikalije. "Kompromis, ki ga predlagamo s socialdemokrati in liberalci, je celo ostrejši, kot so bili predlogi odbora za okolje, zato ga je treba podpreti," je zaključila poslanka Evropske ljudske stranke.
Socialdemokrati, njihovo stališče je predstavil Robert Goebbels (PES, LU), so poudarili, da sta glavna cilja zakonodaje varovanje zdravja ljudi in okolja. Na pomisleke, ali je REACH sploh potreben, saj bi lahko problematiko uredili z zakonodajo o najbolj nevarnih kemikalijah, je poslanec odgovoril, da zakonodajni paket najbrž res ne bo mogel rešiti milijonov življenj, bo pa varoval zaposlene v kemični industriji. Napovedal je podporo kompromisu "in tudi tisti, ki ga ne podpirajo, morajo priznati, da je REACH doslej najcelovitejša zakonodaja, ki ureja področje kemikalij," je zaključil Goebbels.
Politična skupina liberalcev, ki jo je zastopala Lena Ek (ALDE/ADLE, SE), se je zavzela za kompromis, ki bo razbremenil mala in srednja podjetja pri postopkih za registracijo kemikalij ter jasneje opredelil razliko med nevarnimi in ostalimi kemikalijami. "Dogovor ni popoln, je pa sprejemljiv. Ljudje morajo vedeti, če izdelki vsebujejo nevarne kemikalije, (...) informiranje uporabnikov, vključno s samo industrijo, pa mora biti boljše, da bo zakonodaja dosegla svoj namen" , je poudarila poslanka Ek.
Kritično se je na predlog kompromisa odzvala politična skupina Zelenih. V njenem imenu je poslanec Carl Schlyter (Zeleni/EFA, SE) sporazum označil kot popuščanje pred lobiranjem nemške kemične industrije in zagovarjal ostrejša določila zakonodajnega paketa. "Merila so preohlapna! Glasujte za predlog odbora za okolje, saj bi sprejem kompromisa pomenil tveganje za potrošnike. Zbudite se iz hipnoze, sicer bomo žrtve kancerogene kuge," je pozval kolege poslanec Zelenih.
Jonas Sjöstedt (GUE/NGL, SE) je kot predstavnik Konfederalne skupine Evropske združene levice poudaril, da si želijo močan REACH in umik nevarnih kemikalij s trga, kar bo dobro tako za okolje kot za potrošnike. Pri kompromisnem predlogu pa se niso strinjali, da bi bilo 90 odstotkov kemikalij, ki se proizvajajo v majhnih količinah, izvzetih iz zakonodaje.
Za skupino neodvisnosti in demokracije je Johannes Blokland (IND/DEM, NL) izrazil podporo kompromisnemu predlogi, saj bi sicer izgubili vsi. Zavzel se je tudi za manj obremenitev za mala in srednja podjetja ter to, da bi zakonodaja zajela tudi mineralne in druge neorganske kemikalije.
Liam Aylward (UEN, IE) je v imenu Združenja za Evropo narodov podprl zakonodajni predlog kot pomemben korak naprej pri varovanju okolja in potrošnikov. Poslanka Irena Belohorska (NI, SK) pa je kot predstavnica samostojnih poslancev izrazila upanje, da bo zakonodaja pomenila boljšo obveščenost potrošnikov in dejala, da je bil dosedanji postopek tudi diskriminacija 10 novih članic EU, saj so bile vanj vključene šele v zadnjem letu. Ker industrija v teh državah nima toliko sredstev za registriranje in testiranje kot v zahodni Evropi, se je zavzela za harmonizacijo stroškov testiranja. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, ocenjevanju, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in spremembi Direktive 1999/45/ES in Uredbe (ES) št. .../... [o obstojnih organskih onesnaževalih] Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 67/548/EGS, da se jo prilagodi Uredbi (ES) Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, ocenjevanju, avtorizaciji in omejevanju kemikalij
Resolucija o podnebnih spremembah
V sredo, 16. novembra so poslanci po razpravi s 450 glasovi za, 66 proti in 143 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo poslanca Andersa Wijkmana (EPP-ED, SE) iz odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o uspešnem boju proti svetovnim podnebnim spremembam. Resolucija združuje poglede evropskih poslancev na to problematiko pred konferenco Združenih narodov o izvajanju Kjotskega protokola in ukrepih po letu 2012. Konferenca bo potekala od 28. novembra do 9. decembra v Montrealu.
Po mnenju poslancev bi morala strategija EU za blažitev podnebnih sprememb graditi predvsem na ključnih elementih Kjota - zavezujočih ciljih v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, svetovnem sistemu trgovanja s pokrovom in prilagodljivih mehanizmih. Unija bi morala narediti vse potrebno za "bistveno zmanjševanje emisij doma, za začetek vsaj za 20 do 30 odstotkov do leta 2020, ob uporabi kombinacije tržnih pobud in uredb za spodbujanje vlaganj v učinkovite tehnologije in/ali tehnologije brez oziroma z nizko vsebnostjo ogljika".
Med prednostnimi nalogami naj bo odločno pospeševanje razvoja in inovacij na področju tehnologij za pridobivanje trajnostnih virov energije ter odstranjevanje "namerno postavljenih" ovir, kot so subvencije za fosilna goriva, pri čemer bi bilo treba vračunati zunanje stroške, vključno tiste v zvezi s podnebnimi spremembami, v ceno proizvodnje energije. Za spodbujanje večje energetske učinkovitosti in pocenitev tehnologije, ki zmanjšuje vplive na podnebje, naj bi uporabili tako evropsko kot nacionalno zakonodajo ter
spodbujali "večje neposredno sodelovanje državljanov pri prizadevanjih za blažitev podnebnih sprememb, pri čemer je treba nujno zagotoviti podrobno obveščanje o vsebnosti ogljika v izdelkih in storitvah, v prihodnosti pa je mogoča tudi vzpostavitev sistema osebnih prodajnih kvot" .
Poslanci tudi menijo, da bi bilo pri reviziji sedanjega sistema trgovanja z emisijami in njegovi možni razširitvi treba temeljito proučiti zamisel o "dedovanju", to pa zaradi njenih precejšnjih slabosti in zaradi alternativnih sistemov ugotavljanja uspešnosti in prodaje na dražbi - z uporabo pristopa "od spodaj navzgor". Poleg tega bo zaradi povečanega čezmejnega trgovanja, zlasti z elektriko, treba znova opredeliti nacionalne emisijske kvote.
Strategija po Kjotu
Resolucija izraža prepričanje, da bi moral novi režim temeljiti na sicer skupni, a porazdeljeni odgovornosti, katere cilja sta zoženost in zbliževanje, na stalnem in postopno strožjem omejevanju emisij in na sodelovanju večjega števila držav pri tovrstnih prizadevanjih. Vsi cilji glede omejevanja emisij bi morali temeljiti na nedavnih znanstvenih raziskavah in težiti k temu, da ne presežejo povprečnega svetovnega povišanja temperature za 2 stopinji Celzija. Pri izbiranju ukrepov bi morali kot merilo upoštevati predvsem njihovo stroškovno učinkovitost, dolgoročni cilj pa naj bi bil oblikovanje svetovnega trgovanja z ogljikom. Dokument tudi opozarja, da mora izračun stroškovne učinkovitosti vključevati stroške neukrepanja in pričakovane gospodarske koristi zgodnjega ukrepanja in inovacij ter tudi tehnološkega izobraževanja, ki bo zmanjšalo stroške blažitve.
Cilj: zmanjšanje onesnaževanja za 60 do 80 odstotkov do leta 2050
Evropski svet je 23. marca 2005 v Bruslju sprejel odločitev, da si je treba prizadevati za 15- do 30-odstotne omejitve emisij v državah v razvoju do leta 2020. Parlament vztraja, da je "treba prav tako opredeliti dolgoročne cilje za omejevanje emisij" in predlaga "60- do 80-odstotno omejitev do leta 2050" . Ob tem še opozarja, da bi bilo mogoče v EU privarčevati tudi do 40 odstotkov energije, a da si je treba za to postaviti zavezujoče cilje in ugotavlja, da bi s sistemskim pristopom do leta 2020 obnovljivi viri energije lahko zadostili četrtino potreb po energiji v EU.
Evropski "eko-davki"
Evropski parlamentarci poudarjajo "uvedbo evropskega ekološkega davka" in pozivajo Komisijo, naj "pripravi predloge, države članice pa naj prvi evropski ekološki davek uvedejo najkasneje do leta 2009" .
"Obvezni cilji" za cestni promet
Poslanci poudarjajo, da "so ukrepi v transportnem sektorju bistveni, ker ta prispeva približno 30 odstotkov izpustov CO 2 v Uniji, od tega je delež cestnega prometa približno 85 odstotni". Obžalujejo dejstvo, da "avtomobilska industrija v predpisanem roku verjetno ne bo dosegla cilja količine emisij 140 g/km, ki je nižji kot v obstoječem prostovoljnem sporazumu ", zato poziva k "politiki odločnih ukrepov za zmanjšanje izpustov v prometu, vključno z uvedbo predpisanih mejnih vrednosti emisij CO 2 za nova vozila, z namenom srednjeročnega doseganja količine emisij 80 do 100 g/km za nova vozila ter s trgovanjem z emisijami med proizvajalci motornih vozil in ostalimi ukrepi, kot so uvedba omejitve hitrosti na ravni celotne EU, prometne dajatve in davčne olajšave, skupaj s splošnim povečanjem železniškega prometa in javnega prometa". Dokument tudi poziva Komisijo k načrtovanju inovativnih načinov za obveščanje o onesnaženju s CO 2 , ki ga povzroča promet, ter k predložitvi predlogov o stabilizaciji ali zmanjšanju prometa v Evropski uniji do leta 2010.
Parlament zaskrbljeno ugotavlja, da se tovorni promet povečuje, zato poziva Komisijo, da "sestavi ocene sproščanja CO 2 , ki ga povzroči tovorni promet in da pripravi predloge za prenos velikega deleža cestnega prevoza blaga na okolju prijaznejše načine prevoza". Komisija naj kot del pregleda Evropskega programa o podnebnih spremembah (ECCP) pripravi predloge za ustanovitev "vseevropskega hitrega železniškega omrežja za tovorni promet", ki naj bi razrešilo razdrobljenost omrežja za tovorni promet in odstranilo preostala ozka grla v infrastrukturi. Poslanci še pozivajo, naj se tudi za tovorna vozila uvede predpisane ciljne vrednosti emisij CO 2.
"Ostre zahteve" za letalski promet
Ker je letalski promet odgovoren za od 4 do 9 odstotkov emisij toplogrednih plinov po vsem svetu, ob čemer se te na leto povečujejo za 3 odstotke, parlament poziva Komisijo k hitremu ukrepanju za zmanjševanje podnebnih sprememb zaradi letalskega prometa tako, da "oblikuje pilotni sistem trgovanja z emisijami za emisije letalskega prometa za obdobje od 2008 do 2012, pri tem pa upošteva celoten promet na letališčih EU" .
Več biogoriv
Da bi pokazala jasno evropsko vodstvo pred pogajanji leta 2012, parlament poziva Komisijo, da "pripravi posebne zakonodajne predloge za razširitev področja uporabe gradbene direktive ter za posodobitev direktive o biogorivih, v katero naj se vključi najnovejša tehnologija s področja biofleksi goriv (kot so MTHF, etil levulinat, itd.) in uvede obvezne skupne standarde za ta nova goriva za celotno EU, ter ustvari spodbude za nakupe voznih parkov na biogoriva in opredeli minimalna razmerja mešanja dveh različnih goriv- kot je vsaj 10 odstotni delež bio goriv v bencinu - kot del pregleda ECCP" .
Biomasa: "prednostna naloga"
Poslanci menijo, da "morata biti pospešen razvoj proizvodnje energije iz biomase in spodbujanje podobnih obnovljivih virov osrednji prednostni nalogi v preusmerjanju pozornosti skupne kmetijske politike, skupaj z uravnoteženim pristopom k proizvodnji hrane" . Parlament še poudarja, da mora biti proizvodnja energije iz biomase organizirana tako, da je učinkovita v smislu pretvarjanja energije in ekološko trajnostna.
Resolucija tudi opozarja na potrebo po raznovrstnosti raziskovalnih in preventivnih ukrepov, da se izognemo vplivom na zdravje in varnost ljudi, poplavam, suši, požarom - zlasti na gozdnatih in zaščitenih področjih -, zmanjševanju biotske raznovrstnosti in gospodarski škodi. Dokument poziva države članice in Komisijo, da upoštevajo pomembnost gozdov in kmetovanja pri absorbiranju ogljika, zmanjševanju erozije, zagotavljanju sredstev in končno tudi uravnavanju podnebja.
Evropske institucije kot zgled
Resolucija še poziva institucije EU, naj "bodo pozitiven zgled z zmanjševanjem toplogrednih plinov pri svojem delovanju" zato tudi poziva k "vnovičnem premisleku glede dveh sedežev Evropskega parlamenta" . Resolucija Evropskega parlamenta o uspešnem boju proti globalnim podnebnim spremembam Konferenca Združenih narodov o podnebnih spremembah, 28.11.-9.12.2005
Evropska unija za "socialno globalizacijo"
Če je globalizacija prinesla gospodarski napredek, bi morala prinesti tudi koristi za vse. Njene negativne posledice pa bi morale omiliti tiste politike, katerih cilj je doseči, da bo proces pomagal človeštvu. To je nekaj zamisli iz poročila na lastno pobudo slovenskega poslanca Mihaela Brejca (EPP-ED, SI) o socialni razsežnosti globalizacije. Evropske rešitve so lahko tudi vzorčni primer za ostale dele sveta, vendar je treba nekatere politike reformirati, da bodo usklajene z razvojnimi cilji.
Dokument, ki so ga poslanci sprejeli v torek, ugotavlja, da mora Unija za učinkovit odgovor na izzive, ki jih ponuja globalizacija, uskladiti svoje notranje in zunanje politike. Parlament zato predlaga številne ukrepe, ki bi jih morali sprejeti na evropski ravni in od Komisije pričakuje konkretne predloge ter ustrezna sredstva za njihovo izvajanje.
V ponedeljkovi razpravi je poslanec Brejc pojasnil, da je poročilo prvi odziv Komisije in Evropskega parlamenta na razsežnosti globalizacije na poročilo Svetovne komisije za socialno razsežnost globalizacije, ki jo je ustanovila Mednarodna organizacija dela. Meni, da je globalizacija "proces, ki nima ideološke oznake, ni ne levi ne desni, ne liberalni ne zeleni, je proces, ki ima pozitivne in negativne posledice" . Osnovno sporočilo dokumenta je, da je treba krepiti tiste dejavnike globalizacije, ki delujejo pozitivno in ustvariti razmere za zmanjšanje negativnih učinkov.
Poročevalec poudarja: "Ustvariti moramo okolje, ki podpira podjetništvo, investicije in socialni razvoj. Potrebujemo pa tudi bolj prožen trg dela, manj birokracije in večjo lastno odgovornost. Za ohranjanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva, pa tudi za socialni razvoj, so potrebna velika vlaganja v človeške vire" . Zavzema se za večjo vlogo izobraževalnih ustanov in medijev pri seznanjanju javnosti o učinkih globalizacije in pozdravlja zamisel "o ustanovitvi parlamentarne skupine, ki bi se ukvarjala z usklajenostjo in doslednostjo globalne, gospodarske, socialne in okoljske politike ter razvila celostni nadzor nad najpomembnejšimi mednarodnimi organizacijami" .
Globalizacija bi morala biti proces z močno socialno razsežnostjo, ki temelji na splošno priznanih vrednotah, spoštovanju človekovih pravic in osebnega dostojanstva. Morala bi biti poštena, neizključujoča in demokratično vodena, ki ponuja priložnosti in koristi vsem državam in ljudem ter je povezana z razvojnimi cilji tisočletja. Poslanci menijo, da bi lahko bila revidirana lizbonska strategija koristno orodje pri sprejemanju mnogih izzivov globalizacije, določene rešitve v posameznih državah pa bi bile dober zgled za druge dele sveta, če bo Uniji uspelo izpeljati zastavljene reforme.
Proces tudi ne sme pomeniti, da lahko le EU poveča prodajo zunaj Evrope, ampak da se zlasti državam tretjega sveta omogoči povečanje prodaje v Uniji, da se spodbudi njihova rast, zaposlovanje in socialna vključenost. Zato poslanci priznavajo, da skupna kmetijska politika potrebuje reformo, Komisijo in Svet EU pa pozivajo, da zagotovita skladnost skupne trgovinske, kmetijske in zunanja politika z razvojnimi cilji tisočletja. Tudi proizvajalci, ki sodelujejo v pravični trgovini in njihovi distributerji v državah EU bi morali dobiti več tehnične in proračunske pomoči.
Parlament zahteva, da socialne pravice in socialni dialog, spoštovanje človekovih pravic in vladavina prava, dobijo večji pomen v različnih zunanjih programih, partnerstva EU pa morajo vključevati socialni steber, ki med drugim zajema delovne standarde. Dostojno delo mora postati prednostna naloga na nacionalni in svetovni ravni ter na ravni EU, saj je nepogrešljivo za učinkovito izkoreninjenje revščine, Komisija pa mora z dvostranskimi pogodbami zagotoviti vsaj spoštovanje standardov Mednarodne organizacije dela, da zagotovi človeške pogoje dela ter se izogne zlorabi žensk in otrok.
Komisija mora čimprej predložiti predlog o "socialnem označevanju", ki bi zajemalo merila kot so: spoštovanje človekovih pravic, pravice zaposlenih, razmere v delovnem okolju, možnosti za usposabljanje delavcev, ter enakopravno obravnavanje zaposlenih in prebivalcev v neposrednih okoljih. Dvostranski odnosi Unije s tretjimi državami lahko vključujejo tudi pozitivne pobude za izdelke, ki izpolnjujejo določene socialne standarde. Poslanci tudi menijo meni, da mora Unija izkoristiti svoje dvostranske odnose za to, da se prenos in selitev delovnih mest v države tretjega sveta ne končata v delavnicah, ampak da bi se ustvarjala visoko kvalitetna delovna mesta.
Parlamentarci še pozdravljajo prizadevanja Komisije za dvig ozaveščenosti multinacionalnih podjetij v zvezi z njihovo socialno odgovornostjo, ki so imela doslej omejen uspeh. Dodajajo, da bi se morali jasno opredeliti socialna in okoljevarstvena odgovornost multinacionalnih podjetij, Unija pa bi morala povečati svoja prizadevanja za ureditev razmer na tem področju. Resolucija Evropskega parlamenta o socialni razsežnosti globalizacije
Finančna sredstva za razgradnjo jedrskih elektrarn
Evropski parlament je v sredo, 16. novembra sprejel poročilo poslanke Rebecce Harms (Zeleni/EFA, DE) iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko o financiranju zapiranja in razgradnje jedrskih elektrarn v Evropski uniji. Po podatkih Komisije je v Uniji 155 delujočih jedrskih reaktorjev, 50 do 60 pa se bo do leta 2025 iztekla življenjska doba obratovanja in jih bo treba zapreti.
Strategije za razgradnjo jedrskih reaktorjev in načini upravljanja s finančnimi sredstvi v ta namen se zelo razlikujejo med državami članicami. Dokler ne bo Svet EU sprejel pravno zavezujočih instrumentov na področju jedrske varnosti in ravnanja z jedrskimi odpadki, namerava Komisija na podlagi pogodbe o Evropski skupnosti za atomsko energijo do konca leta 2005 predstaviti svoje neobvezujoče predloge.
Poslanci se strinjajo, da je treba za zaščito ljudi in okolja ustrezno razgraditi jedrske elektrarne po koncu njihove obratovalne dobe. Vsi jedrski objekti v državah članicah bi morali imeti na voljo zadostna sredstva za pokritje stroškov razgradnje, vključno s stroški ravnanja z jedrskimi odpadki. Ugotavljajo, da države članice na različne načine upravljajo s sredstvi za razgradnjo in jih pozivajo, da naj jih porabijo v skladu z evropskimi pravili o konkurenci. Komisija mora, ob upoštevanju načela subsidiarnosti, pripraviti jasna določila o uporabi sredstev za programe razgradenj v posameznih državah, ki bodo zajemali tako samo razgradnjo kakor tudi ravnanje z ob tem nastalimi jedrskimi odpadki. Parlament se zavzema za popolno preglednost porabe sredstev in zunanje revizije finančnih postopkov.
Po trenutnih ocenah naj bi razgradnja jedrskega reaktorja stala od 10 do 15 odstotkov vrednosti prvotne naložbe. Komercialno upravljanje sredstev, namenjenih za razgradnje, ni sporno samo po sebi, vendar je ob tem težko potegniti jasno ločnico med "običajno" uporabo sredstev in nedovoljenimi potezami na notranjem trgu ponudnikov električne energije. Komisija je 28. aprila 2004 poslala pismo 14 članicam in (takratnim) pristopnicam, ki imajo jedrske elektrarne (Belgija, Češka, Finska, Francija, Italija, Litva, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Velika Britanija), v katerem jih je prosila za podrobno razlago porabe finančnih sredstev, namenjenih za razgradnje. Analiza pridobljenih podatkov kaže, da se je večina držav odločila za tako-imenovano "zunanje" upravljanje sredstev, ki so ločena od siceršnjega proračuna jedrskega objekta. Tak način omogoča največjo preglednost in je verjetno najboljše zagotovilo za namensko porabo sredstev. Kljub temu pa se v nekaterih državah sredstva za razgradnjo vodijo v bilancah proizvajalcev jedrske energije kot rezerva.
V razpravi, ki je bila v torek, 15. oktobra, je v imenu politične skupine Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov sodelovala tudi slovenska poslanka Romana Jordan Cizelj (EPP-ED, SI). Predstavila je stališče skupine, po katerem naj bi bilo zbiranje finančnih sredstev po načelu onesnaževalec plača, mora jih biti dovolj za čas, ki ga predvidevajo programi razgradnje, sredstva pa morajo biti uporabljena namensko. Zakasnitev razgradnje zaradi pomanjkanja sredstev je nesprejemljiva, sprejemljiva pa je načrtovana zakasnitev, saj gre za čas, v katerem poteka se zniža radioaktivnost materialov. "Tudi zaradi naše odgovornosti do mlajših generacij moramo na evropski ravni najti ustrezen dogovor o neki vrsti spremljanja in nadzoru teh finančnih skladov," je dejala poslanka in opozorila, da je treba spremljati evropsko obnašanje, izvajanje danih zavez in spoštovanje mednarodnih standardov v državah članicah, pristopnicah in kandidatkah, ki so šele začele pogajanja. "S tem mislim na Hrvaško, ki ima s polovičnim lastništvom nuklearne elektrarne Krško (ki sicer stoji v Sloveniji), podobne obveznosti kot ostale jedrske države," je zaključila poslanka Jordan-Cizelj .
Resolucija Evropskega parlamenta o uporabi finančnih sredstev, namenjenih za razgradnjo jedrskih elektrarn
Jedrska elektrarna Bohumice na Slovaškem
Parlamentarci so v postopku posvetovanja s 377 glasovi za, 222 proti in 59 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo o predlogu uredbe za izvajanje protokola št. 9 glede zapiranja slovaške jedrske elektrarne Bohumice. Poslanka Rebeccs Harms (Zeleni/EFA, DE), sicer avtorica poročila, je pred glasovanjem umaknila svoje ime z dokumenta in poslance pozvala, naj poročila ne sprejmejo, ker nova dopolnila predvidevajo zvišanje evropskih sredstev.
Sprejeta uredba bo pomenila pravni okvir za evropsko sofinanciranje zapiranja bloka 1 in bloka 2 elektrarne med 1. januarjem 2007 in 31. decembrom 2013. Poslanci menijo, da so dejanski stroški zapiranja in razgradnje dveh blokov jedrske elektrarne v resnici precej višji od ocen, ki jih je dala Komisija, zato se zavzemajo za povečanje načrtovanih sredstev z 237 milijonov evrov (predlog Komisije) na 400 milijonov evrov. Predvidevajo, da bo Komisija natančnejši seznam ukrepov pripravila v letu 2006, potem ko ji bodo slovaške oblasti predstavile program razgradnje elektrarne. Na podlagi tega programa bi Komisija vsako leto odobrila sredstva za sofinanciranje, ki naj bi se nadaljevalo tudi po letu 2013.
Med pristopnimi pogajanji se je Slovaška obvezala, da bo do 31. decembra 2006 zaprla blok 1 in do 31. decembra 2008 blok 2 jedrske elektrarne Bohumice. Do leta 2003 je bilo v ta namen Slovaški iz programa Phare dodeljenih 150 milijonov evrov, za obdobje 2004-2006 pa je v skladu s protokolom št. 9 pristopne pogodbe namenjenih 90 milijonov evrov. Komisija želi postaviti nov pravni okvir za nadaljnje sofinanciranje, saj se protokol št. 9 nanaša na program Phare, ki se izteče leta 2006. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o izvajanju Protokola št. 9 o jedrski elektrarni Bohunice V1 na Slovaškem
Začetek oblikovanja "črnega seznama" letalskih družb
Evropski poslanci so v sredo, 16. novembra v prvem branju postopka soodločanja s 577 glasovi za, 16 proti in 31 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo poslanke Christine De Veyrac (EPP-ED, FR) iz odbora za promet in turizem o informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, in o sporočanju varnostnih informacij držav članic - oziroma uredbi o "črnem seznamu" nevarnih letalskih družb.
Parlament zagovarja uvedbo enotnega evropskega seznama tistih letalskih družb, ki ne izpolnjujejo mednarodnih varnostnih zahtev in javno objavo tega seznama. Merilo, po katerem bi Komisija pripravila seznam, bi bili splošni kriteriji inšpekcijskih služb.
Države članice morajo v mesecu dni po začetku veljavnosti uredbe Komisiji sporočiti svoje sezname letalskih družb, katerim prepovedujejo promet, Komisija pa bo vse članice obvestila o vseh seznamih. Nato ima Komisija mesec dni časa, da pripravi skupni seznam, letalski prevozniki, ki bodo nanj uvrščeni pa bodo imeli pravico do zagovora in predstavitve svojih primerov.
Evropski letalski potniki naj bi imeli enostaven dostop do informacij o varnosti prevoznikov. Seznam bi bil objavljen na spletnih straneh Komisije, v Uradnem listu EU ter na spletnih straneh institucij kot so nacionalne uprave za zračno plovbo in letališča. Kupce letalskih vozovnic pa bi morali opozoriti na seznam tudi ponudniki teh storitev, tako na prodajnih mestih kot na spletnih straneh.
Komisija bi vsake tri mesece preverila stanje in obnovila seznam - nanj uvrstila nove prevoznike ali umaknila prevoznike, ki bi izboljšali varnost svojih storitev. Države članice in Evropska agencija za varnost v letalstvu so obvezane sporočati vse informacije v zvezi s tem.
Nova pravila bi uvedla tudi obveznost za pogodbene ponudnike letalskih storitev, da potnike, ki so že rezervirali vozovnice, nemudoma obvestijo o morebitni zamenjavi prevoznika, ne glede na vzrok zamenjave. Potniki bodo imeli pravico do povračila kupnine, če se po rezervaciji vozovnice izkaže, da je prevoznik uvrščen na "črni seznam" ali je bil prvotni prevoznik zamenjan s prevoznikom s seznama.
Parlament, Komisija in Svet EU so pred parlamentarno razpravo dosegli dogovor o predlogu uredbe, ki jo bo Svet sprejel brez sprememb in bo začela veljati 20 dni po objavi v Uradnem listu EU, verjetno januarja 2006. Takrat bodo začela veljati tudi določila o oblikovanju "črnega seznama" prevoznikov, medtem ko bodo določila o pravicah potnikov o informiranosti in povračilu kupnine začela veljati 6 mesecev po objavi. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, in o sporočanju varnostnih informacij držav članic Evropska agencija za varnost v letalstvu EASA (European Aviation Safety Agency):
Evropski poslanci obsojajo izjave iranskega predsednika o Izraelu
Evropski parlament je v četrtek, 17. novembra s posebno resolucijo ostro obsodil izjavo iranskega predsednika Mahmuda Ahmadinedžada, da je "treba Izrael zbrisati z zemljevida" in vnovič poudaril pravico Izraela do obstoja znotraj mednarodno priznanih meja, pravico do varnosti in do ustanovitve neodvisne palestinske države.
Resolucija, ki so jo parlamentarci sprejeli z veliko večino, izraža zaskrbljenost zaradi posledic, ki jih lahko povzroči taka izjava in pozdravlja stališče številnih palestinskih predstavnikov, ki so obsodili poglede iranskega predsednika. Pozdravljajo tudi izjavo osrednjega sveta nemških muslimanov, ki pravi, da morajo vse države spoštovati mednarodno pravo in pravice drugih držav.
Poslanci poudarjajo, da so izjave vzbudile skrb glede vloge Irana na Bližnjem vzhodu in njegovih namenov. Iran pozivajo, naj ne podpira terorističnih skupin in da prizna državo Izrael in njegovo pravico do obstoja v miru in varnosti. S svojim vplivom na bližnjevzhodnem območju naj prepriča tista gibanja, s katerimi vzdržuje stike, da se vzdržijo nasilnih dejanj.
Parlament tudi poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje diplomatska prizadevanja za rešitev vprašanja iranskega jedrskega programa. Resolucija Evropskega parlamenta o Iranu
Obvezni kodeks za izvoznike orožja
Poslanci Evropskega parlamenta so pozvali Svet EU, naj čimprej sprejme obvezujoči kodeks za izvoznike orožja. Poročilo na lastno pobudo o šestem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja, ki ga je pripravil poslanec Raul Romeva i Rueda (Zeleni/EFA, ES), pozdravlja verjetnost, da bodo morale članice uskladiti svojo zakonodajo s kodeksom, ker bo ta postal "skupno stališče" Sveta EU.
Parlament poziva članice Unije, naj sestavijo skupen seznam držav, za katere bi veljala prepoved izvoza orožja, ker so vpletene v oborožene spopade ali kršijo človekove pravice. Zahteva tudi višjo kvaliteto nacionalnih poročil o trgovini z orožjem in uporabo minimalnih skupnih standardov ter izboljšanje sistema deklariranja izvoza blaga, ki ni namenjeno dvojni uporabi.
Dokument se še zavzema za strožji nadzor izvoza v države, za katere je bila odpravljena prepoved uvoza orožja, uvedbo dovoljenj za trgovanje z vojaško opremo v tujini, vzpostavitev nacionalnih registrov trgovcev z orožjem ter oblikovanje mednarodnega sistem za označevanje in sledenje orožja malega kalibra ter lahkega strelnega orožja. Poslanci tudi izražajo posebno zaskrbljenost zaradi nedavnih primerov, ko so proizvajalci orožja preselili proizvodne zmogljivosti v tretje države in vnovič poudarjajo potrebo po operativni določbi, ki bi uredila to problematiko.
Poročilo tudi poudarja "jasno prepričanje parlamenta, da se ne sme preklicati prepovedi izvoza orožja na Kitajsko" , dokler se v tej državi stanje na področju človekovih pravic ne bo občutno izboljšalo. Vztrajanje pri prepovedi izvoza mora tudi ostati del pogajanj o sporazumih o sosedskih odnosih in partnerstvu. Resolucija Evropskega parlamenta o šestem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 Pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja
Razprava o širjenju orožij za množično uničevanje
Ena od tem razprav na plenarnem zasedanju je bila tudi zaskrbljujoča možnost nove in nevarne oboroževalne tekme z orožji za množično uničevanje. Parlament zato z resolucijo, sprejeto v četrtek, 17. novembra, poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za neširjenje tovrstnih orožij in materiala za njegovo izdelavo.
Poročilo na lastno pobudo poslanca Gritsa Valdisa Kristovskisa (UEN, LV) še posebej opozarja na nevarnost oboroževalne tekme na Bližnjem vzhodu in delih Azije. Dokument se zavzema za omejene in usmerjene sankcije proti državam, ki kršijo določila o neširjenju orožja. Čeprav ugotavlja, da jasna grožnja z uporabo sile lahko pospeši razoroževanje, tudi poudarja, da je treba pred vojaškim posegom v skladu z Ustanovno listino OZN uporabiti vsa diplomatska in politična sredstva.
Parlament poziva vse države, " da storijo vse, kar je v njihovi moči, za vzpostavitev uspešnega, učinkovitega in pravičnega sistema, s katerim se bo zmanjšala in postopoma odpravila jedrska grožnja" . Evropska unija bi morala imeti "bolj dejavno vlogo pri neširjenju orožja in politiki razoroževanja, zlasti v okviru boja proti terorizmu ". Nadzor nad izvozom orožja iz Unije bi moral biti bolj učinkovit, EU pa naj da polno podporo prizadevanjem Mednarodne agencije za jedrsko energijo pri izvajanju ukrepov za neširjenje orožij. Zaradi grožnje terorističnih napadov bi morali poostriti varnostni nadzor nad jedrskimi, biološkimi in kemičnimi materiali, objekti ter laboratoriji za civilno uporabo. Boljši nadzor nad izvozom in tranzitom pa naj bi preprečil, da bi občutljivi materiali prišli v napačne roke.
Poslanci pozivajo Izrael, Indijo in Pakistan, naj pristopijo k Sporazumu o neširjenju jedrskega orožja, vse jedrske države, podpisnice sporazuma, pa da naj "pravočasno, postopno in bistveno ukrepajo za odpravo svojih jedrskih zalog v skladu z obveznostmi iz pravno zavezujočih pogodb in sporazumov" .
Parlamentarci nasprotujejo razvoju nove generacije jedrskega orožja in zahtevajo takojšnje ukrepe za ustavitev širjenja balističnih raket ter ponavljajo svoj poziv k prepovedi uporabe streliva z osiromašenim uranom.
Dokument pozdravlja dejstvo, da so v sporazume EU o sodelovanju s tretjimi državami vključena določila o neširjenju orožij za množično uničevanje in zahtevajo njihovo dosledno izvajanje. Veljavni sporazumi, ki ne vsebujejo teh določil, bi morali biti v najkrajšem možnem času ustrezno dopolnjeni. Vse države, ki so sklenile sporazum o sodelovanju z EU, zlasti pa tiste, ki imajo jedrsko orožje, poziva, da "drugim državam, predvsem tistim, ki niso pogodbenice NPT, ne pomagajo in jih ne spodbujajo pri pridobivanju jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav, ki bi jih te morda želele dobiti" .
Ker ima Evropski parlament zadnjo besedo pri sprejemanju proračuna Unije, poslanci zahtevajo polno vlogo institucije pri izvajanju evropske strategije o neširjenju orožja. Resolucija Evropskega parlamenta o neširjenju orožja za množično uničevanje: vloga Evropskega parlamenta
Parlament za racionalnejše nakupe orožja v EU
Evropske vojaške zmogljivosti so šibke in del vzrokov za tako stanje je treba iskati tudi v nacionalnih politikah obrambnih programov ter z njimi povezanimi nakupi orožja. Poročilo poslanca Joachima Wuermelinga (EPP-ED, DE), ki so ga evropski parlamentarci v četrtek, 17. novembra sprejeli s 392 glasovi za, 77 proti in 7 vzdržanimi glasovi, je odgovor na Zeleno knjigo Komisije o javnih naročilih za obrambo in poziva k oblikovanju nove direktive o obrambnih nakupih ter k večji harmonizaciji na tem področju znotraj EU.
Članice EU lahko v skladu z členom 296 Pogodbe o Evropskih skupnostih uveljavljajo izjeme od pravil o javnih naročilih pri vprašanjih nacionalne varnosti in proizvodnje orožja. Parlament meni, da agencije za nabavo oborožitve v državah članicah sistematično izkoriščajo to zakonsko luknjo in večino poslov dodelijo na podlagi nacionalnih pravil, kar dodatno prispeva k razdrobljenosti trga orožja, zmanjšuje medoperabilnost vojaških sistemov ter tako ogroža evropsko sodelovanje v mednarodnih operacijah. Komisija bi morala preprečiti nadaljnje izjeme s sprejemom razlage člena 296 in nove direktive o obrambnih nakupih.
Poslanci se strinjajo z mnenjem Komisije, da sedanja politika načela pravičnega donosa na naložbe in nadomestil na področju vojaških javnih naročil povzroča izkrivljanje konkurence in umetno delitev dela med industrijskimi partnerji ter močno ovira učinkovitost javnega naročanja. Koncentracija oboroževalne industrije, ki je posledica tovrstne politike, bi morala biti pod ostrejšim nadzorom Komisije glede izvajanja določil o svobodni konkurenci.
Parlament poziva Evropsko obrambno agencijo, da naj pripravi pravilnik o ustrezni razlagi člena 296 ter tako omogoči večjo preglednost in poštenost pri dodeljevanju poslov. Komisija pa bi morala odpraviti ovire, ki preprečujejo boljše sodelovanje znotraj obrambne industrije, kot so omejitve pri čezmejnem trgovanju z orožjem znotraj EU, politični vplivi na odločitve o nakupih in pomanjkanje sodelovanja pri razvoju.
Poslanci so še opozorili, da nova evropska zakonodaja o obrambnih nakupih " ne bi smela omogočati interesom korporacij iz Združenih držav, da enostransko vstopajo na evropske trge javnih naročil na področju obrambe" . Resolucija Evropskega parlamenta o Zeleni knjigi o javnih naročilih za obrambo
Poenostavitev dostopa do socialnega varstva
Evropski parlament je v torek, 15. novembra v prvem branju postopka soodločanja sprejel poročilo poslanke Patrizie Toie (ALDE/ADLE, IT) iz odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o letni spremembi uredbe 1408/71 o uporabi socialnih sistemov znotraj EU. Dopolnila parlamenta naj bi poenostavila zakonodajni predlog, popravila napake in posodobila anekse k uredbi. Komisija in Svet EU se s temi tehničnimi dopolnili strinjata.
Namen uredbe 1408/71 je, da lahko kdorkoli, ki se giblje med državami članicami Unije, uživa enake socialne pravice kot nekdo, ki ves čas živi v isti državi. Uredba "mobilnim" ljudem omogoča, da ne izgubijo pridobljenih pravic in preprečuje, da bi morali prispevati v več kot samo en sistem socialnega zavarovanja. Dokument določa, ali je državljan upravičen do posebnih ugodnosti, ki jih omogoča država izvora, oziroma, ali so primerljive ugodnosti na voljo v državi gostiteljici. Uredba je dopolnjena praktično vsako leto, saj mora odražati spremembe v nacionalnih sistemih socialnega zavarovanja in odločitve Sodišča Evropskih skupnosti.
Predlog dopolnjuje uredbo v skladu s spremembami v nacionalnih sistemih po vključitvi novih držav članic in poenostavlja postopke za upravičenost do zdravstvene pomoči v tujini, ki jih je prinesla uredba 631/2004, ker uporablja nove metode glede določitve pravic v zvezi z nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo znotraj Skupnosti, ter Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71
Poslanska vprašanja in prispevki slovenskih poslancev
Poleg poslanca Mihaela Brejca , ki je predstavil poročilo o socialnih vidikih globalizacije in poslanke Romane Jordan Cizelj , ki je sodelovala v razpravi o financiranju razgradnje jedrskih elektrarn, sta v razpravah sodelovala tudi poslanka Mojca Drčar Murko (ALDE/ADLE, SI) in poslanec Borut Pahor (PES, SI).
Mojca Drčar Murko je parlament v času za enominutna vprašanja v ponedeljek, 14. novembra, opozorila na izbrisane v Republiki Sloveniji, konkretno na primer Alija Berishe, kosovskega Roma, ki je prišel v Slovenijo leta 1985, kjer bil zaposlen in stalno prebival do leta 1991. Po tem, ko je izgubil pravico do stalnega bivališča, se je naselil v Nemčiji, od koder so ga oblasti zdaj izgnale na Kosovo, družina pa je odšla v Slovenijo, od koder naj bi jo 18. novembra izgnali v Nemčijo. Poslanka je pozvala slovenske oblasti, naj ne izženejo družine, dokler sodišče ne bo razsodilo o pritožbi na to odločitev.
Borut Pahor je sodeloval v razpravi o nadaljnji širitvi Evropske unije, ki je bila na dnevnem redu v torek, 15. novembra. Izrazil je podporo procesu širitve, vendar je pogrešal opozorilo, da mora biti obseg širitve sorazmeren z absorpcijsko sposobnostjo EU. Strinjal se je z upravičenostjo zahteve, da bodo morale države, ki se zanimajo za članstvo, izpolniti vse pogoje. "Prepričan pa sem, tako kot je omenilo že nekaj mojih kolegov, da mora pogoje za nadaljnjo širitev izpolniti tudi Evropska unija sama. Osebno si namreč ne znam predstavljati, da bi lahko uspešno delovala kot razširjena Unija, ne da bi prej sprejela ustavo ali pa na kakšen drugačen način sprejela potrebne spremembe sedanjih pogodb," je dejal in opozoril na pomen nadaljnje konsolidacije EU.
SL
4
LINK
http://unfccc.int/meetings/cop_11/items/3394.php
SL
9
LINK
http://www.easa.eu.int/home/index.html
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0434 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0435 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0433 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0427 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0433 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0429 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0428 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0441 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0436 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0439 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0440 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0424 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
