A6-0305/2008
10.7.2008
POROČILO
o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupnem pristopu za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo
(2008/2099(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalka:
Patrizia Toia
(*) Združeni odbori – člen 47 Poslovnika
PE 405.999v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................11
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje ..................................................14
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov .........................17
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ..................................20
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................24
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupnem pristopu za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo
( 2008/2099(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Popolno koriščenje digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo ( KOM(2007)0700 ) (sporočilo Komisije o skupnem pristopu za uporabo spektra),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 z naslovom K evropski politiki radijskega spektra
UL C 287 E, 29.11.2007, str. 364. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Prednostne naloge politike spektra EU za digitalni preklop v okviru prihodnje regionalne konference ITU o radiokomunikacijah 2006 (RRC-06)( KOM(2005)0461 ,
– ob upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra z dne 14. februarja 2007 z o posledicah politike spektra EU na digitalno dividendo, ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o pospeševanju prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo
UL C 280 E, 18.11.2006, str. 115. ,
– ob upoštevanju člena 45 poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ( A6-0305/2008 ),
A. ker se bo s prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo do konca leta 2012 zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije v Evropski uniji sprostil velik del spektra, kar bo omogočilo ponovno dodeljevanje spektra in nove možnosti za rast trga ter za razširjanje kakovostne izbire in kakovostnih storitev za potrošnike,
B. ker se bodo koristi uporabe radiodifuznega spektra najbolj povečale z usklajenim delovanjem na ravni EU, da se zagotovi optimalna uporaba v smislu učinkovitosti,
C. ker je radijski spekter ključnega pomena za zagotavljanje velikega števila storitev in za razvoj trgov, temelječih na tehnologiji, katerih vrednost naj bi znašala 2,2 % BDP EU, in je torej ključni dejavnik pri rasti, produktivnosti in razvoju evropske industrije v skladu z lizbonsko strategijo,
D. ker je radijski spekter redek naravni vir in javna dobrina in ker je njegova učinkovita uporaba odločilna pri zagotavljanju dostopa do spektra različnim zainteresiranim stranem, ki želijo nuditi povezane storitve,
E. ker države članice nimajo skupnega časovnega načrta prehoda na digitalno radiodifuzijo; ker so v mnogih državah članicah načrti za prehod na digitalno radiodifuzijo močno razviti, medtem ko so druge države članice prehod že izvedle,
F. ker je sporočilo Komisije o skupnem pristopu za uporabo spektra sestavni del paketa na področju elektronskih komunikacij, ki ga je Komisija sprejela novembra 2007 v zvezi z reformo ureditvenega okvira za elektronske komunikacije;
G. ker zdaj v Evropski uniji v več državah članicah poteka (ponovno) dodeljevanje frekvenc za oddajanje digitalnim izdajateljem, kar povzroča dodelitev in s tem nerazpoložljivost teh frekvenc za več let,
H . ker je tehnološka nevtralnost ključna za pospeševanje interoperabilnosti ter bistvena za bolj prilagodljivo in pregledno politiko prehoda na digitalno radiodifuzijo, ki upošteva javni interes,
I. ker je Svet pozval države članice, naj zaključijo prehod na digitalno radiodifuzijo pred letom 2012, če je to mogoče,
J. ker so vse države članice objavile svoje predloge v zvezi s prehodom na digitalno radiodifuzijo,
1. priznava pomen pobude i2010, ki je del prenovljene lizbonske strategije, in poudarja pomen učinkovitega dostopa do spektra in njegove uporabe pri doseganju lizbonskih ciljev; v zvezi s tem poudarja potrebo po dostopu do širokopasovnih storitev za preseganje digitalne vrzeli;
2. poudarja potrebo po prehodu na digitalno radiodifuzijo, ki bo skupaj z razvojem novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter digitalno dividendo pomagal premostiti digitalno ločnico in prispeval k doseganju lizbonskih ciljev;
3. ugotavlja, da se nacionalne ureditve za dodeljevanje in izkoriščanje spektra razlikujejo in da so med njimi neskladja; ugotavlja, da lahko te razlike ovirajo doseganje učinkovitega notranjega trga;
4. poudarja, da se bo obseg digitalne dividende v posameznih državah razlikoval glede na nacionalne razmere ter nacionalno medijsko in avdiovizualno politiko;
5. priznava, da mora večja učinkovitost spektra pri digitalni prizemni televiziji omogočiti, da se približno 100 MHz digitalne dividende prerazporedi za mobilne širokopasovne in druge storitve (na primer storitve za javno varnost, radiofrekvenčno identifikacijo, aplikacije za varnost v cestnem prometu), hkrati pa se zagotovi nadaljnji razvoj radiodifuznih storitev;
6. ugotavlja, da zdaj večina držav članic zaostaja za drugimi razvitimi državami glede naložb v komunikacijsko infrastrukturo nove generacije, in poudarja, da je doseganje vodilnega položaja pri razvoju širokopasovnih storitev in interneta bistveno za konkurenčnost in kohezijo Evropske unije v mednarodnem prostoru, zlasti glede razvoja interaktivnih digitalnih platform in zagotavljanja novih storitev, kot so storitve e-trgovine, e-zdravja, e-učenja in e-uprave; poudarja, da se bo sprejemanje inovativnih izdelkov in storitev spodbudilo s številnejšimi naložbami na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da se prizadevanja za zagotovitev dostopa do širokopasovnih storitev ne bi smela osredotočati zgolj na digitalno dividendo;
7. je prepričan, da bodo lahko zaradi večje tehnološke konvergence kmalu na voljo novi večkomponentni paketi, ki vključujejo inovativne tehnologije in storitve, in hkrati ugotavlja, da je pojav takšnih ponudb odvisen zlasti od razpoložljivosti dragocenega spektra in novih interaktivnih tehnologij, ki omogočajo celovito interoperabilnost, povezljivost in pokritost, kot so mobilne multimedijske tehnologije in tehnologije širokopasovnega brezžičnega dostopa;
8. ugotavlja, da je tehnološka konvergenca resničnost, ki tradicionalnim storitvam ponuja nove načine in priložnosti; poudarja, da lahko dostop do delov spektra, ki so bili predhodno rezervirani za radiodifuzijo, omogoči nastanek novih storitev, če je upravljanje spektra čim bolj uspešno in učinkovito, da se preprečijo motnje zagotavljanja visoko kakovostnih digitalnih programov;
9. poziva k tesnemu sodelovanju med državami članicami za doseganje učinkovitega, odprtega in konkurenčnega notranjega trga elektronskih komunikacij, ki bo omogočil uvedbo nove omrežne tehnologije;
10. poudarja, da je okolje v Evropski uniji, v katerem so zagotovljene inovacije, nove tehnologije, nove storitve in novi udeleženci, strateško pomembno za povečanje evropske konkurenčnosti in kohezije; poudarja, da je ključno končnim uporabnikom omogočiti svobodo izbire glede izdelkov in storitev, zato da se doseže dinamični razvoj trgov in tehnologij v Evropski uniji;
11. poudarja, da digitalna dividenda Evropi zagotavlja enkratne priložnosti za razvoj novih storitev, kot sta mobilna televizija in brezžični internetni dostop, in ohranjanje vodilnega položaja na področju mobilnih multimedijskih tehnologij, pri tem pa premošča digitalno vrzel in zagotavlja nove priložnosti za državljane, storitve ter medijsko in kulturno raznolikost po vsej Evropski uniji;
12. priznava, da bi usklajevanje na ravni EU pospešilo razvoj, spodbudilo digitalno gospodarstvo in vsem državljanom omogočilo cenovno ugoden in enak dostop do informacijske družbe;
13. odločno poziva države članice k čim prejšnji sprostitvi digitalnih dividend, da bodo evropski državljani lahko uživali koristi uporabe novih, inovativnih in konkurenčnih storitev; poudarja, da je v ta namen potrebno dejavno sodelovanje med državami članicami, da odpravijo sedanje ovire na nacionalni ravni glede učinkovite (ponovne) razdelitve digitalne dividende;
14. poudarja, da so izdajatelji radijskega in televizijskega programa glavni akterji v obrambi pluralističnih in demokratičnih načel in trdno verjame, da možnosti, ki jih ponuja digitalna dividenda, omogočajo javnim in zasebnim izdajateljem predvajanje veliko večjega števila programov, ki izpolnjujejo cilje splošnega interesa, določene v nacionalni zakonodaji, kot je spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti;
15. je prepričan, da bi morala digitalna dividenda izdajateljem omogočiti, da bodo svoje storitve nadalje razvijejo in razširili ter hkrati upoštevali druge morebitne družbene, kulturne in gospodarske koristi, kot so nove in odprte širokopasovne tehnologije in storitve širokopasovnega dostopa za premoščanje tako imenovane digitalne vrzeli brez dopuščanja ovir za medobratovalnost;
16. poudarja morebitne koristi usklajenega pristopa k uporabi spektra v Evropski uniji v smislu ekonomije obsega, razvoja medobratovalnih brezžičnih storitev in izogibanja razdrobljenosti, ki vodi do neoptimalne uporabe tega redkega vira; meni, da morajo Komisija in države članice kljub potrebi po tesnem sodelovanju in večji prožnosti za učinkovito uporabo spektra vzpostaviti ustrezno ravnovesje med prožnostjo in stopnjo usklajevanja, da se dosežejo čim večje koristi digitalne dividende;
17. ugotavlja, da se lahko digitalna dividenda učinkovito razdeli, ne da bi ovirali katerega koli udeleženca, ki ima zdaj licence za izkoriščanje posameznih delov spektra v pasu ultra visokih frekvenc, ter da se lahko učinkovito doseže nadaljevanje in širitev sedanjih radiodifuzijskih storitev in hkrati zagotovi dodelitev znatnih virov spektra v pasu ultra visokih frekvenc novim mobilnim multimedijskim tehnologijam in tehnologijam širokopasovnega brezžičnega dostopa, da se evropskim državljanom omogočijo nove interaktivne storitve;
18. meni, da morajo države članice glede dražb za dodelitev frekvenc sprejeti skupen pristop v zvezi s pogoji in načini dražb ter dodelitvijo nastalih virov; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem predloži smernice;
19. poudarja, da bi moralo biti glavno vodilo pri dodeljevanju digitalne dividende zadovoljevanje splošnega interesa z zagotavljanjem družbene, kulturne in gospodarske vrednosti v smislu okrepljene in geografsko bolje pokrite ponudbe storitev in digitalnih vsebin za državljane in ne zgolj čim višji javni prihodki, hkrati pa je treba zaščititi pravice sedanjih uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev in odražati kulturno in jezikovno raznolikost;
20. poudarja, da je digitalna dividenda edinstvena priložnost za Evropsko unijo, da se razvije v vodilno svetovno silo na področju mobilnih multimedijskih tehnologij ter hkrati premosti digitalno vrzel z večjim pretokom informacij, znanja in storitev, ki povezujejo vse evropske državljane med sabo ter zagotavljajo nove priložnosti za medije, kulturo in raznolikost na vseh področjih na ozemlju Evropske unije;
21. poudarja, da bi digitalna dividenda lahko pripomogla k doseganju lizbonskih ciljev, če bi se povečala razpoložljivost širokopasovnega dostopa za državljane in gospodarske udeležence do storitev po celotnem območju Evropske unije, tako da bi se digitalna vrzel reševala z uvedbo koristi za revnejša, podeželska ali oddaljena območja ter zagotavljanjem celovite pokritosti v državah članicah;
22. obžaluje neenak dostop evropskih državljanov do digitalnih storitev, zlasti v zvezi z radiodifuzijo; ugotavlja, da so zlasti podeželske in obrobne regije prikrajšane pri uvajanju digitalnih storitev v smislu hitrosti, izbire in kakovosti; poziva države članice in regionalne organe, naj si na vse mogoče načine prizadevajo za zagotovitev, da se prehod na digitalno radiodifuzijo izvede hitro in pravično za vse njihove državljane;
23. poudarja, da digitalna vrzel ni le težava podeželja; izpostavlja težave pri vključevanju nekaterih starejših visokih stavb v infrastrukturo za nova omrežja; poudarja koristi, ki jih lahko zagotovi spekter pri preseganju digitalne vrzeli na mestnih in podeželskih območjih;
24. poudarja vpliv, ki bi ga digitalna dividenda lahko imela na zagotavljanje okrepljenih medobratovalnih družbenih storitev, kot so e-vlada, e-zdravje, e-poklicno usposabljanje in e-učenje, za državljane, zlasti tiste na prikrajšanih ali oddaljenih območjih, kot na primer podeželskih in manj razvitih območjih in otokih;
25. odločno poziva države članice, naj okrepijo ukrepe, ki bodo invalidnim in starejšim uporabnikom ter uporabnikom s posebnimi socialnimi potrebami omogočili čim večje koristi digitalne dividende;
26. potrjuje družbeno vrednost storitev za javno varnost in potrebo po vključitvi podpore za njihove operativne zahteve v dogovore o spektru, ki so posledica reorganizacije pasu ultra visokih frekvenc (UHF) zaradi izklopa analognih storitev;
27. poudarja, da mora politika za popolno koriščenje digitalne dividende v Evropi prednostno zagotoviti, da se v celoti spoštujejo pravice potrošnikov in se jim hkrati omogoči uporaba zelo širokega obsega visokokakovostnih storitev ob upoštevanju potrebe po učinkoviti uporabi spektra, ki se sprosti ob prehodu na digitalno radiodifuzijo;
28. poudarja, da digitalna dividenda zagotavlja nove priložnosti za cilje avdiovizualne in medijske politike; zato je prepričan, da morajo odločitve o upravljanju digitalne dividende spodbujati in zaščititi cilje splošnega pomena, povezane z avdiovizualno in medijsko politiko, kot so svoboda izražanja, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost, vključno s pravicami mladoletnih;
29. spodbuja države članice, naj priznajo družbeno, kulturno in gospodarsko vrednost položaja, ko je uporabnikom brez licence, zlasti malim in srednjim podjetjem ter nepridobitnim organizacijam, omogočen dostop do dividende, ter tako povečajo učinkovitost uporabe spektra z usmerjanjem teh uporabnikov brez licence k zaenkrat neuporabljenim frekvencam (t.i. nepokriti prostor);
30. poziva k uporabi postopnega pristopa na tem področju; meni, da je treba upoštevati vpliv na manjša omrežja, zlasti lokalna radijska omrežja, za katera sedaj dovoljenja niso potrebna, in da je treba spodbujati univerzalni širokopasovni dostop, zlasti na podeželju;
31. poziva države članice, naj podprejo ukrepe za okrepljeno sodelovanje med organi za upravljanje spektra, da se preučijo področja, kjer bi dodeljevanje nepokritega prostora spektra uporabnikom brez licence omogočilo nastajanje novih tehnologij in storitev ter s tem spodbujalo inovacije;
32. spodbuja države članice, naj v zvezi z dodeljevanjem nepokritega prostora razmislijo o potrebi po odprtem dostopu do spektra za nekomercialne in izobraževalne ponudnike storitev in lokalne skupnosti brez licence, ki izvajajo javne storitve;
33. poudarja, da je eden od ključnih elementov pri prizadevanju za zagotovitev dostopa do digitalne dividende za uporabnike brez licence potreba po upoštevanju potreb socialnih skupin, ki jim grozi izključitev, zlasti invalidnih in starejših uporabnikov ter uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;
34. priznava koristi novih tehnologij, kot sta WiFi in Bluetooth, ki so se pojavile v pasu 2,4 GHz, za katerega se ne zahteva licenca; priznava, da so posamezne frekvence najbolj primerne za določene storitve; je prepričan, da bi lahko dodeljevanje majhnega dela spektra v drugih nižjih frekvencah, za katerega se ne zahteva licenca, spodbudilo še več inovacij v obliki novih storitev;
35. zato poudarja, da bi bilo treba frekvence dodeliti na pregleden način in pri tem upoštevati vse možne rabe novega spektra ter njihove koristi za družbo;
36. spodbuja države članice, naj natančno ocenijo družbeno in gospodarsko vrednost kakršne koli sprostitve spektra zaradi prehoda z analogne na digitalno radiodifuzijo v prihodnjih letih;
37. priznava pomen ženevskega sporazuma Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 (regionalne konference o radiokomunikacijah) ter nacionalnih načrtov za dodeljevanje frekvenc in sklepov svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 (WRC-07) za reorganizacijo pasu UHF;
38. poziva države članice, naj do konca leta 2009 na podlagi skupne metodologije razvijejo nacionalne strategije za digitalno dividendo; odločno poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri razvoju nacionalnih strategij digitalne dividende in spodbuja najboljšo prakso na ravni EU;
39. poudarja, da je zaradi pomembnosti/nujnosti prehoda (na digitalno radiodifuzijo) v nekaterih državah članicah in zaradi razlik med nacionalnimi načrti (digitalnega) prehoda (na digitalno radiodifuzijo) potreben odgovor na ravni Skupnosti še pred začetkom veljavnosti direktiv o spremembah;
40. priznava pravico držav članic o določitvi uporabe digitalne dividende, a hkrati potrjuje, da usklajeni pristop na ravni Skupnosti pomembno krepi vrednost dividende in je najučinkovitejši način, kako se izogniti škodljivim motnjam med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;
41. ponavlja, da se mora, v interesu evropskih državljanov, z digitalno dividendo upravljati čim bolj učinkovito in uspešno, da bi se izognili motnjam pri oddajanju visokokakovostnih digitalnih televizijskih programov vedno večjemu številu državljanov in da se spoštujejo pravice in interesi potrošnikov ter njihova naložba v opremo;
42. poudarja, da lahko države članice preučijo tehnološko nevtralne ukrepe za razdelitev frekvenc, ki so bile sproščene zaradi digitalne dividende, in trženje navedenih frekvenc; vendar meni, da mora biti ta postopek popolnoma v skladu s predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze, nacionalnim frekvenčnim načrtovanjem in cilji nacionalnih politik, da se prepreči škodljivo motenje med zagotovljenimi storitvami; opozarja na razdrobljenost spektra, katere posledica je nezadostno izkoriščanje redkih virov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da prihodnji usklajen frekvenčni načrt ne bo ustvaril novih ovir za prihodnje inovacije;
43. podpira skupen in uravnotežen pristop k uporabi digitalne dividende, ki bi izdajateljem omogočal nadaljnjo ponudbo in širitev storitev, telekomunikacijskim operaterjem pa uporabo tega vira za uvedbo novih storitev, ki bi reševale druga pomembna družbena in gospodarska vprašanja, vendar poudarja, da bi se morala digitalna dividenda v vsakem primeru dodeljevati na tehnološko nevtralni osnovi;
44. poudarja, da mora biti politika spektra dinamična ter mora izdajateljem in telekomunikacijskim operaterjem omogočiti uporabo nove tehnologije in razvijanje novih storitev, ki bodo ohranile njihovo bistveno vlogo pri uresničevanju ciljev kulturne in medijske politike ter hkrati zagotavljanju novih visokokakovostnih komunikacijskih storitev;
45. poudarja morebitne koristi v smislu ekonomije obsega, inovativnosti, medobratovalnosti in zagotavljanja morebitnih vseevropskih storitev, ki bi jih prineslo skladnejše načrtovanje spektra na ravni Skupnosti; spodbuja države članice, naj si skupaj s Komisijo prizadevajo za določitev skupnih frekvenčnih podpasov digitalne dividende za grozdenje različnih aplikacij na tehnološko nevtralni osnovi;
46. meni, da mora grozdenje v pasu UHF temeljiti na pristopu od spodaj navzgor glede na posebne značilnosti nacionalnih trgov, hkrati pa je treba zagotoviti usklajevanje na ravni Skupnosti, kadar to ustvarja jasno dodano vrednost;
47. za dosego učinkovitejše uporabe spektra in lažjo uvedbo inovativnih in učinkovitih nacionalnih, čezmejnih ter vseevropskih storitev podpira usklajeni pristop na ravni Skupnosti, ki temelji na različnih grozdih spektra UHF za enosmerne in dvosmerne storitve, in pri tem upošteva možnosti škodljivih motenj, do katerih bi lahko prišlo zaradi soobstoja različnih vrst omrežij na istem pasu, izidov regionalne konference o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 in svetovne konference o radiokomunikacijah iz leta 2007 ter veljavnih dovoljenj;
48. meni, da mora del usklajenega spektra na ravni Skupnosti, ki je namenjen službam za pomoč v nujnih primerih, zagotoviti dostop do prihodnje širokopasovne tehnologije za pridobivanje in prenos informacij, nujnih za zaščito človeških življenj, z učinkovitejšim odzivom teh služb;
49. odločno poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami opravi ustrezne tehnične in družbeno-gospodarske študije ter študije stroškov in koristi za določitev obsega in lastnosti podpasov, ki bi se jih dalo uskladiti na ravni Skupnosti; opozarja, da morajo takšne študije upoštevati, da dividenda ni statična ter da je tehnološki razvoj neprekinjen in mora izvajanje nove tehnologije omogočiti dolgoročno uporabo pasu UHF za nove vrste inovativnih družbenih, kulturnih in gospodarskih storitev poleg radiodifuznih in mobilnih širokopasovnih storitev; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice prispevale k takšnim študijam za določitev skupnih pasov, ki se bodo uskladili na evropski ravni za jasno opredeljene in medobratovalne vseevropske storitve in za dodelitev teh pasov;
50. odločno poziva Komisijo, naj si prizadeva za sodelovanje z državami, ki mejijo na države članice, da bi sprejele podobne frekvenčne načrte ali dodeljevanje svojih frekvenc uskladile z Evropsko unijo za preprečevanje prekinitev pri delovanju telekomunikacijskih aplikacij;
51. poziva Komisijo, naj izvede študijo o sporih med uporabniki odprtokodne programske opreme in certifikacijskimi organi v zvezi s programsko določenimi radiji (SDR);
52. poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za zmanjšanje pravne odgovornosti pri zagotavljanju brezžičnega prepletenega omrežja;
53. poziva Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in Svetu takoj po opravljenih študijah in po posvetu s Skupino za politiko radijskega spektra in Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav ter ob upoštevanju nacionalnih posebnosti predloži predlog za boljše usklajevalne ukrepe glede uporabe digitalne dividende na ravni Skupnosti v skladu z mednarodno dogovorjenimi frekvenčnimi načrti;
54. naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Spodbujanje demokratične razprave
S prehodom z analogne na digitalno prizemno televizijo do konca leta 2012 se bo v Evropi zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije sprostil izredno velik del spektra. Ta spekter se imenuje „digitalna dividenda“
Komisija digitalno dividendo opisuje kot tisti del spektra, ki se sprosti po prehodu obstoječih radiodifuznih storitev, vključno s tekočimi obveznostmi javne službe, v popolnoma digitalno okolje. .
Po mnenju Komisije se bo z digitalno dividendo sprostilo dovolj spektra, s katerim bodo izdajatelji svoje storitve lahko nadalje razvili in razširili, hkrati pa bo to zagotovilo dostop do tega dragocenega vira za druge pomembne družbene in gospodarske uporabe, kot so širokopasovne aplikacije za premoščanje digitalne vrzeli.
Komisija meni, da je digitalno dividendo mogoče popolnoma izkoristiti le, če se osredotočimo na iskanje najdragocenejših aplikacij za ta spekter brez tabujev. Vse bolj se poziva k nadaljnjim razpravam o uporabi digitalne dividende in vse bolj se pojavlja potreba po obsežni javni razpravi o tem.
Cilji javne politike ali delitev trga
Dodeljevanje digitalne dividende lahko sledi različnim političnim načelom. Odbor angleškega parlamenta, pristojen za kulturo, medije in šport, je zavrnil prošnjo izdajateljev prizemne televizije, da se za HDTV nameni poseben spekter digitalne dividende, in v svojem poročilu o novih medijih in ustvarjalni industriji podprl pristop angleškega regulatorja, da se frekvence, ki se bodo sprostile s prehodom na digitalno radiodifuzijo, prodajo na dražbi na tehnološko in aplikacijsko nevtralni osnovi. Nasprotno pa je francoski senat v nedavnem poročilu zavrnil zamisel o tehnološki nevtralnosti. V njem piše, da se odbor zaveda, da mora biti dodeljevanje frekvenc med različne morebitne uporabe posledica politične odločitve, ki sledi demokratični razpravi, in ne sme biti prepuščeno zaslepljenosti tržnih sil. Odbor je zelo zaskrbljen zaradi tehnološko nevtralnega pristopa, ki ga Evropska komisija namerava sprejeti po pregledu ureditev elektronskih komunikacij.
Zaradi različnih rešitev, predlaganih na nacionalni ravni, takojšnjega in neposrednega prehoda (na digitalno radiodifuzijo) v nekaterih državah in zaradi razlik med nacionalnimi načrti je potreben odgovor na ravni Skupnosti še pred začetkom veljavnosti direktiv o spremembah;
Države članice imajo pravico določati uporabo digitalne dividende, vendar se je z usklajenim pristopom na ravni Skupnosti mogoče izogniti škodljivim motnjam med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami;
Kako presojati o konkurenčnih uporabah?
Izdajatelji in telekomunikacijski operaterji so naročili študije o gospodarski in družbeni vrednosti različnih uporab in rezultati so se zelo razlikovali.
Poročevalka odločno podpira skupen in uravnotežen pristop glede uporabe digitalne dividende, ki bi izdajateljem omogočal nadaljnjo ponudbo in širitev njihovih storitev, telekomunikacijskim operaterjem pa uporabo tega vira za uvedbo novih storitev, vendar poudarja, da bi se morala digitalna dividenda na tehnološko nevtralni osnovi dodeljevati za druge pomembne družbene in gospodarske uporabe.
Kolikšen naj bo poseg EU?
Komisija predlaga usklajeno ukrepanje na ravni EU (pri načrtovanju sprektra je sprejet skupen pristop), da se tako z družbenega kot gospodarskega vidika zagotovi najboljša uporaba dividende. Komisija trdi, da je treba frekvence, ki se bodo sprostile s prehodom na digitalno radiodifuzijo, razvrstiti v grozde, ki se bodo uporabljali za podobne storitve, in tako preprečiti motnje. Dokument navaja, da bi „z opustitvijo ukrepanja dodeljevanje spektra določale aplikacije, ki so uspešne drugod po svetu“. Po mnenju Komisije bi morale enosmerne storitve, kot je radiodifuzija, potekati na nižjih pasovih; enosmerna omrežja srednje in nizke zmogljivosti, kot je mobilna televizija, bi morala uporabljati višje podpasove; dvosmerne storitve, ko so mobilna in fiksna širokopasovna povezava, pa bi se morale uporabljati na najvišjih pasovih. Komisija predlaga, da se najprej izvedejo študije za določitev obsega in lastnosti podpasov. Sporočilo navaja, da bi moral biti nadzor nad radiodifuznimi podpasovi v rokah držav članic; mobilne multimedijske storitve se usklajujejo prostovoljno, vendar za višji pas velja usklajevanje na ravni EU. Sporočilo navaja še, da bi Komisija to grozdenje zakonsko uredila z obveznim instrumentom Skupnosti.
In sicer bi za to morala v sodelovanju z državami članicami opraviti ustrezne tehnične in družbeno-gospodarske študije za določitev obsega in lastnosti podpasov, ki bi jih bilo mogoče uskladiti na ravni Skupnosti.
Poročevalka poudarja, da mora Komisijo takoj po opravljenih tehničnih študijah in po posvetu s Skupino za politiko radijskega spektra in Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav ter ob upoštevanju nacionalnih posebnosti Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti zakonodajni predlog za sprejetje zahtevanih ukrepov za rezervacijo in usklajevanje določenih skupnih podpasov digitalne dividende na ravni EU.
Pot naprej
Za reorganizacijo pasu UHF je bil prispevek ženevskega sporazuma Mednarodne telekomunikacijske zveze iz leta 2006 (regionalne konference o radiokomunikacijah RRC-06) in svetovne konference o radiokomunikacijah (WRC-07) bistvenega pomena in ker je digitalna dividenda v nekaterih državah članicah že na voljo in ker je prehod na digitalno televizijo v EU predviden do leta 2012, je čas, da se sproži postopek odločanja o skupnem pristopu k uporabi digitalne dividende.
Poročevalka zato poziva države članice, naj:
– na podlagi skupne metodologije do konca leta 2009 razvijejo nacionalne strategije za digitalno dividendo;
– poenostavijo uvedbo novih storitev, tako da sodelujejo med seboj in s Komisijo ter opredelijo skupne frekvenčne pasove digitalne dividende, ki jih lahko bolje koristijo z grozdenjem aplikacij.
Komisija pa naj spodbuja najboljšo prakso na ravni EU in pripravi ustrezne ukrepe za rezervacijo in usklajevanje skupnih pasov na ravni EU.
24. 6. 2008
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil z digitalnim preklopom
( 2008/2099(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Cornelis Visser
(*) Postopek s pridruženimi odbori – Člen 47 Poslovnika
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. podpira stališče Komisije, da je digitalna dividenda temeljnega pomena za gospodarstvo EU, izpolnitev ciljev lizbonskega procesa in strategijo i2010;
2. poudarja, da prehod na digitalno tehnologijo zahteva popolno spoštovanje pravic potrošnikov ter ukrepe za povečanje raznolikosti in kakovosti ponujenih storitev; v zvezi s tem poudarja potrebo po upravljanju digitalne dividende, da se zagotovi stabilen in visokokakovosten avdiovizualni sprejem brez motenj, ki mora biti povezan z nekodiranimi in drugimi dodatnimi storitvami;
3. poudarja, da se bo obseg digitalne dividende v posameznih državah razlikoval glede na nacionalne razmere ter nacionalno medijsko in avdiovizualno politiko;
4. zato je prepričan, da je težko uskladiti uporabo digitalne dividende na evropski ravni; kakršen koli tak korak mora biti postopen in prostovoljen ter ga morajo izvesti države članice;
5. vendar poudarja, da so radijske frekvence poleg gospodarskih vidikov javni vir z družbeno, kulturno in gospodarsko vrednostjo; ugotavlja, da je digitalna dividenda, katere področje uporabe zdaj še ni znano, po zaključenem prehodu tudi pomemben instrument v avdiovizualnih in medijskih politikah, ki bi lahko učinkovito spodbujal in ščitil svobodo izražanja, medijski pluralizem, kulturno in jezikovno raznolikost ter pravice mladoletnih;
6. meni, da mora pobuda na evropski ravni glede na nacionalno raznolikost spoštovati posebne razmere in potrebe vseh;
7. opozarja na koristi, ki jih lahko ima digitalna dividenda za družbo v smislu večjega števila in večje raznolikosti avdiovizualnih medijskih storitev, vključno s storitvami, ki zagotavljajo mobilni sprejem in kakovost visoke ločljivosti;
8. je zato prepričan, da odločitve v zvezi z organizacijo, razdelitvijo in dodelitvijo digitalne dividende ne smejo temeljiti le na povečanju dobička, temveč bi morale tudi zaščititi pravice sedanjih uporabnikov avdiovizualnih medijskih storitev in odražati kulturno in jezikovno raznolikost;
9. zato poudarja, da bi bilo treba frekvence dodeliti na pregleden način in pri tem upoštevati vse možne rabe novega spektra ter njihove koristi za družbo;
10. poudarja, da so izdajatelji radijskega in televizijskega programa glavni akterji v obrambi pluralističnih in demokratičnih načel in trdno verjame, da možnosti, ki jih ponuja digitalna dividenda, omogočajo javnim in zasebnim izdajateljem predvajanje veliko večjega števila programov, ki izpolnjujejo cilje splošnega interesa, določene v nacionalni zakonodaji, kot je spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti;
11. ponavlja, da se mora, v interesu evropskih državljanov, z digitalno dividendo upravljati čim bolj učinkovito in uspešno, da bi se izognili motnjam pri oddajanju visokokakovostnih digitalnih televizijskih programov vedno večjemu številu državljanov in da se spoštujejo pravice in interesi potrošnikov ter njihova naložba v opremo;
12. poudarja, da mora biti politika spektra dinamična ter mora izdajateljem radijskega in televizijskega programa zagotoviti uporabo prihodnje nove tehnologije in razvijanje novih avdiovizualnih medijskih storitev, ki bodo ohranile njihovo pomembno vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma ob upoštevanju razvijajočih se pričakovanj javnosti.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
24.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
30
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Nicodim Bulzesc, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Jolanta Dičkutė, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Christopher Heaton-Harris, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Victor Boştinaru, Mary Honeyball, Elisabeth Morin, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser
28.5.2008
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi:
skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo
( 2008/2099(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Heide Rühle
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. se strinja, da je treba zagotoviti optimalno rabo digitalne dividende z družbenega, vzgojnega, kulturnega in gospodarskega vidika;
2. poudarja potrebo po prehodu na digitalno radiodifuzijo, ki bo skupaj z razvojem novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter digitalno dividendo pomagal premostiti digitalno ločnico in prispeval k doseganju lizbonskih ciljev;
3. poudarja, da je spekter ključen vir, pomemben za učinkovito delovanje notranjega trga; se strinja, da je digitalna dividenda enkratna priložnost, da se za izdajatelje radiodifuzije sprosti spekter za razvoj in širitev njihovih storitev ter da se istočasno pokrije hitro rastoča potreba po brezžičnih komunikacijskih storitvah, zlasti na podeželju; poudarja, da se bo sprejemanje inovativnih izdelkov in storitev spodbudilo s številnejšimi naložbami na nacionalni in evropski ravni; poudarja, da se prizadevanja za zagotovitev dostopa do širokopasovnih storitev ne bi smela osredotočati zgolj na digitalno dividendo;
4. ugotavlja, da se nacionalne ureditve za dodeljevanje in izkoriščanje spektra razlikujejo in da so med njimi neskladja; ugotavlja, da lahko te razlike ovirajo doseganje učinkovitega enotnega trga;
5. poziva države članice, naj pripravijo nacionalne akcijske načrte za uporabo in uvedbo sproščenega spektra in potenciala digitalne dividende na razpolago po prehodu na digitalno radiodifuzijo;
6. priznava, da bi usklajevanje na ravni EU pospešilo razvoj, spodbudilo digitalno gospodarstvo in vsem državljanom omogočilo cenovno ugoden in enak dostop do informacijske družbe;
7. poudarja pomen tehnološke nevtralnosti za spodbujanje inovacij in interoperabilnosti; poziva k prožnejši in preglednejši politiki, ki bo upoštevala javni interes, vključno z enotno ozemeljsko pokritostjo, pluralnostjo medijev, kulturno raznolikostjo in zaščito proti motnjam;
8. poziva države članice, naj podprejo ukrepe okrepljenega sodelovanja med organi, ki upravljajo s spektrom, da se določijo področja, kjer bi skupno dodeljevanje spektra omogočilo uveljavljanje novih tehnologij in storitev;
9. poziva k uporabi postopnega pristopa na tem področju; meni, da je treba upoštevati vpliv na manjša omrežja, zlasti lokalna brezžična omrežja, za katera sedaj dovoljenja niso potrebna, in da je treba spodbujati univerzalni širokopasovni dostop, zlasti na podeželju;
10. se strinja, da je potrebno usklajevanje na ravni EU, da se zagotovi sprostitev celotnega potenciala digitalne dividende, vendar poudarja tudi, da je treba zagotoviti prožnost pri obravnavi posebnih pravic nacionalnih regulatorjev, na primer glede lokalnih socialnih, kulturnih in tržnih potreb; se strinja, da morajo skupno politiko spektra na ravni EU, kadar je potrebna, tudi v prihodnje preverjati demokratične legitimne institucije, da se lahko izvedejo ustrezne prilagoditve;
11. se strinja, da se je treba usmeriti v skladnejše načrtovanje spektra na ravni EU in da je treba pripraviti ukrepe, potrebne za rezervacijo in uskladitev podpasu za čezmejne storitve;
12. poziva Komisijo, naj potrošnikom zagotovi varstvo njihovih pravic in naj poskrbi, da bodo prav oni največji koristniki digitalne dividende.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
27.5.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Graf Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Toine Manders, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Salvador Domingo Sanz Palacio, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Wolfgang Bulfon, Giovanna Corda, Jan Cremers, Wolf Klinz, Manuel Medina Ortega, Gary Titley
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elisabeth Morin, Sirpa Pietikäinen, Nicolae Vlad Popa
5.6.2008
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o popolnem koriščenju digitalne dividende v Evropi: skupen pristop za uporabo spektra, ki se bo sprostil s prehodom na digitalno radiodifuzijo
( 2008/2099(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Gunnar Hökmark
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da zdaj večina držav članic zaostaja za drugimi razvitimi državami glede naložb v komunikacijsko infrastrukturo nove generacije, in poudarja, da je doseganje vodilnega položaja pri razvoju širokopasovnih storitev in interneta bistveno za konkurenčnost in kohezijo Evropske unije v mednarodnem prostoru, zlasti glede razvoja interaktivnih digitalnih platform in zagotavljanja novih storitev, kot so storitve e-trgovine, e-zdravja, e-učenja in e-uprave;
2. poudarja, da digitalna dividenda Evropi zagotavlja enkratne priložnosti za razvoj novih storitev, kot sta mobilna televizija in brezžični internetni dostop, in ohranjanje vodilnega položaja na področju mobilnih multimedijskih tehnologij, pri tem pa premošča digitalno vrzel in zagotavlja nove priložnosti za državljane, storitve ter medijsko in kulturno raznolikost po vsej Evropski uniji;
3. ugotavlja, da je tehnološka konvergenca resničnost, ki tradicionalnim storitvam ponuja nove načine in priložnosti; poudarja, da lahko dostop do delov spektra, ki so bili predhodno rezervirani za radiodifuzijo, omogoči nastanek novih storitev, če je upravljanje spektra čim bolj uspešno in učinkovito, da se preprečijo motnje zagotavljanja visoko kakovostnih digitalnih programov;
4. ugotavlja, da se lahko digitalna dividenda učinkovito razdeli, ne da bi ovirali katerega koli udeleženca, ki ima zdaj licence za izkoriščanje posameznih delov spektra v pasu ultra visokih frekvenc, ter da se lahko učinkovito doseže nadaljevanje in širitev sedanjih radiodifuzijskih storitev in hkrati zagotovi dodelitev znatnih virov spektra v pasu ultra visokih frekvenc novim mobilnim multimedijskim tehnologijam in tehnologijam širokopasovnega brezžičnega dostopa, da se evropskim državljanom omogočijo nove interaktivne storitve;
5. je prepričan, da bodo lahko zaradi večje tehnološke konvergence kmalu na voljo novi večkomponentni paketi, ki vključujejo inovativne tehnologije in storitve, in hkrati ugotavlja, da je pojav takšnih ponudb odvisen zlasti od razpoložljivosti dragocenega spektra in novih interaktivnih tehnologij, ki omogočajo celovito interoperabilnost, povezljivost in pokritost, kot so mobilne multimedijske tehnologije in tehnologije širokopasovnega brezžičnega dostopa;
6. poudarja, da je digitalna dividenda edinstvena priložnost za Evropsko unijo, da se razvije v vodilno svetovno silo na področju mobilnih multimedijskih tehnologij ter hkrati premosti digitalno vrzel z večjim pretokom informacij, znanja in storitev, ki povezujejo vse evropske državljane med sabo ter zagotavljajo nove priložnosti za medije, kulturo in raznolikost na vseh področjih na ozemlju Evropske unije;
7. podpira prizadevanje za usklajen pristop k uporabi spektra za zagotovitev optimalnega izkoriščanja digitalne dividende, kar bi izdajateljem radiodifuzijskih storitev omogočilo, da nadaljujejo in dodatno razvijajo svoje obstoječe storitve, drugim novim uporabnikom pa omogočilo izkoriščanje digitalne dividende v skladu z mednarodnimi sporazumi in nacionalnimi političnimi prednostnimi področji;
8. poudarja, da je okolje v Evropski uniji, v katerem so zagotovljene inovacije, nove tehnologije, nove storitve in novi udeleženci, strateško pomembno za povečanje evropske konkurenčnosti in kohezije; poudarja, da je ključno končnim uporabnikom omogočiti svobodo izbire glede izdelkov in storitev, zato da se doseže dinamični razvoj trgov in tehnologij v Evropski uniji;
9. poudarja, da mora Evropska unija čim prej izkoristiti takšno edinstveno priložnost, če želi postati vodilna svetovna sila na področju novih interaktivnih digitalnih platform in uresničiti „informacijsko družbo za vse“ iz strategije i2010, ter da bo zaradi te potrebe morda potrebno dejavno sodelovanje med državami članicami, da odpravijo sedanje ovire na nacionalni ravni glede učinkovite (ponovne) razdelitve digitalne dividende;
10. poudarja prednosti čim hitrejše sprostitve digitalnih dividend s strani držav članic, da lahko evropski državljani in potrošniki izkoristijo nove, inovativne in konkurenčne storitve; ugotavlja, da so zlasti nekatere države že izvedle prehod na digitalno radiodifuzijo in/ali opredelile svojo digitalno dividendo;
11. poudarja, da lahko države članice preučijo tehnološko nevtralne ukrepe za razdelitev frekvenc, ki so bile sproščene zaradi digitalne dividende, in trženje navedenih frekvenc; vendar meni, da mora biti ta postopek popolnoma v skladu s predpisi Mednarodne telekomunikacijske zveze, nacionalnim frekvenčnim načrtovanjem in cilji nacionalnih politik, da se prepreči škodljivo motenje med zagotovljenimi storitvami; opozarja na razdrobljenost spektra, katere posledica je nezadostno izkoriščanje redkih virov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da prihodnji usklajen frekvenčni načrt ne bo ustvaril novih ovir za prihodnje inovacije;
12. poudarja, da digitalna dividenda zagotavlja nove priložnosti za nacionalne cilje avdiovizualne in medijske politike; zato je prepričan, da morajo odločitve o upravljanju digitalne dividende spodbujati cilje splošnega pomena, povezane z avdiovizualno in medijsko politiko, kot so svoboda izražanja, medijski pluralizem ter kulturna in jezikovna raznolikost;
13. poziva k tesnemu sodelovanju med državami članicami, da se vzpostavi učinkovit, odprt in konkurenčen notranji trg, z opredelitvijo skupnih frekvenčnih pasov za razvoj novih vseevropskih storitev in zagotovitev ustreznega obsega za uvedbo novih omrežnih tehnologij;
14. meni, da morajo države članice glede dražb za dodelitev frekvenc sprejeti skupen pristop v zvezi s pogoji in načini dražb ter dodelitvijo nastalih virov; poziva Komisijo, naj predloži smernice v zvezi s tem.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
3.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
37
0
9
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, David Casa, Manuel António dos Santos, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Dariusz Maciej Grabowski, Benoît Hamon, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Janusz Lewandowski, Andrea Losco, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Tobias Pflüger, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Ieke van den Burg, Cornelis Visser
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Katerina Batzeli, Dragoş Florin David, Mia De Vits, Harald Ettl, Ján Hudacký, Margaritis Schinas, Theodor Dumitru Stolojan
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
26.6.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
40
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Romana Jordan Cizelj, Angelika Niebler, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Avril Doyle, Christian Ehler, Juan Fraile Cantón, Erika Mann, Vittorio Prodi, John Purvis, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev, Lambert van Nistelrooij
