A6-0002/2009
19.1.2009
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema
(KOM(2008)0388 – C6‑0250/2008 – 2008/0127(COD))
Odbor za promet in turizem
Poročevalec:
Marian-Jean Marinescu
PE 412.349v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................46
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................51
POSTOPEK..............................................................................................................................68
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema
( KOM(2008)0388 – C6‑0250/2008 – 2008/0127(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( COM(2008)0388 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 80(2) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0250/2008 ),
– ob upoštevanju člena 51 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ( A6-0002/2009 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2a) Najuspešnejši in najučinkovitejši način za oblikovanje enotnega evropskega neba je pristop od zgoraj navzdol; ker ta pristop ni dobil politične podpore, je zdaj treba pospešiti postopke, ki so se začeli izvajati na podlagi pristopa od spodaj navzgor.
Obrazložitev
Evropski parlament se je večkrat zavzel za pristop od zgoraj navzdol, ki pa ga pod trenutnimi pogoji ni mogoče izvesti. Pozornost je zato treba nameniti preprečitvi prevelike zamude pri oblikovanju enotnega evropskega neba.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 8
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(8) Da se zagotovi dosleden in jasen pregled nad izvajanjem storitev v Evropi, morajo biti nacionalni nadzorni organi dovolj neodvisni in razpolagati z zadostnimi viri.
(8) Da se zagotovi dosleden in jasen pregled nad izvajanjem storitev v Evropi, morajo biti nacionalni nadzorni organi vsaj funkcionalno neodvisni in razpolagati z zadostnimi viri, da bi se izognili nasprotujočim interesom in spodbudili ter izboljšali sodelovanje na dvostranski in večstranski ravni .
Obrazložitev
Države članice so se predhodno strinjale z idejo o odobritvi „funkcionalne neodvisnosti“ za nacionalne agencije in nadzorne organe na drugih področjih (t.j. telekomunikacije, trg energije in plina).
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 11 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11a) Države članice bi se morale zavezati h okrepljenemu sodelovanju na vseh ključnih vidikih enotnega evropskega neba, med seboj in s tretjimi državami.
Obrazložitev
Namesto ambicioznega pristopa od zgoraj navzdol je usklajeno diplomatsko soglasje najboljša pot do enotnega neba.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 13
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13) Funkcionalni bloki zračnega prostora so izredno pomembni za okrepitev sodelovanja med izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa za izboljšanje učinkovitosti in ustvarjanje sinergij. Države članice morajo najpozneje do konca leta 2012 vzpostaviti funkcionalne bloke zračnega prostora.
(13) Funkcionalni bloki zračnega prostora so izredno pomembni za okrepitev sodelovanja med izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa za izboljšanje učinkovitosti in ustvarjanje sinergij. Države članice morajo najpozneje do konca leta 2011 vzpostaviti operativne funkcionalne bloke zračnega prostora.
Obrazložitev
Preprosti sporazumi za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora najkasneje do leta 2012 bodo zakasnili začetek delovanja enotnega evropskega neba, za katerega so funkcionalni bloki zračnega prostora le vmesni korak. Poleg tega bi bilo SESAR treba začeti uvajati od leta 2014 naprej neposredno na osnovi enotnega neba, in ne na osnovi funkcionalnih blokov zračnega prostora, da bi se izognili nepotrebni podvojitvi stroškov. Od leta 2012 do konca leta 2013 je dovolj časa, da se začne združevati funkcionalne bloke zračnega prostora.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 13 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13a) Vzpostaviti bi bilo treba sodelovanje med pobudami za sosednje funkcionalne bloke zračnega prostora, da bi olajšali nadaljnje združevanje funkcionalnih blokov zračnega prostora v enotno evropsko nebo.
Obrazložitev
Preprosti sporazumi za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora najkasneje do leta 2012 bodo zakasnili začetek delovanja enotnega evropskega neba, za katerega so funkcionalni bloki zračnega prostora le vmesni korak. Poleg tega bi bilo SESAR treba začeti uvajati od leta 2014 naprej neposredno na osnovi enotnega neba, in ne na osnovi funkcionalnih blokov zračnega prostora, da bi se izognili nepotrebni podvojitvi stroškov. Od leta 2012 do konca leta 2013 je dovolj časa, da se začne združevati funkcionalne bloke zračnega prostora.
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 13 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13b) Civilne in vojaške oblasti bi morale obnoviti zavezo k uresničitvi enotnega evropskega neba.
Obrazložitev
V luči sprememb, ki jih je prinesla veljavna uredba, je treba obnoviti civilno-vojaški sporazum, podpisan leta 2004.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 13 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13c) Da bo lažje sklepati sporazume na visoki ravni in najti najboljše rešitve za premostitev težav pri vzpostavljanju funkcionalnih blokov zračnega prostora, bi morala Komisija določiti višjo politično osebnost na mesto koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora. Koordinator bi moral delovati, ne da bi posegal v naloge in dejavnosti Odbora za enotno evropsko nebo.
Obrazložitev
Zgledujoč se po uspešnem modelu prednostnih projektov TEN-T, bo imenovanje koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora dejansko pospešilo njihovo izvajanje in združevanje v prihodnosti. Koordinator bi moral biti višja politična figura in ne tehnik, da bi poskusili doseči politično soglasje med državami članicami.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 14
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14) Če izboljšanje uspešnosti, zlasti izvajanje osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa, preseže trenutno razpoložljiva sredstva, je treba sprejeti ukrepe za financiranje skupnih projektov.
(14) Če izboljšanje uspešnosti, zlasti izvajanje osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa, preseže trenutno razpoložljiva sredstva, je treba sprejeti ukrepe za financiranje skupnih projektov. Ta dodatna finančna sredstva bi morala biti na razpolago za financiranje skupnih projektov, katerih namen bi bil pomagati uporabnikom zračnega prostora in/ali izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom izboljšati skupno navigacijsko infrastrukturo, zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabo zračnega prostora, zlasti tistih projektov, potrebnih za izvajanje funkcionalnih blokov zračnega prostora in osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa. Ta dodatna finančna sredstva bi lahko bila dana na razpolago s financiranjem vseevropskih prometnih omrežij, z odobrenimi sredstvi Evropske investicijske banke in s prihodki od vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje z emisijami.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 14 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(14a) Hitri razvoj projekta SESAR je nujno potreben za izvajanje enotnega evropskega neba. V zvezi s tem mora Eurocontrol poročati Evropskemu parlamentu glede svojega deleža financiranja SESAR.
Obrazložitev
Financiranje projekta SESAR mora biti zagotovljeno, da bi preprečili podobne težave, ki so nastale pri financiranju programa GALILEO. Financiranje SESAR je enakomerno razdeljeno med EU, Eurocontrolom in podjetji (700 milijonov EUR vsak). EU je svoj del sredstev že nakazala. Eurocontrol bi zato moral zagotoviti informacije o svojem deležu v obliki prispevkov v naravi.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 17
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(17) Evropsko letalsko informativno območje (EFIR), ki zajema letalski prostor v pristojnosti držav članic, mora olajšati skupno načrtovanje in povezovanje dejavnosti, da bi se odpravila regionalna ozka grla.
(17) Evropsko letalsko informativno območje (EFIR), ki zajema letalski prostor v pristojnosti držav članic, mora olajšati skupno načrtovanje in povezovanje dejavnosti, da bi se odpravila lokalna in regionalna ozka grla.
Obrazložitev
Natančnejša ubeseditev.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 21 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(21a) Načrtovana reforma Eurocontrola bi se morala zgoditi pred začetkom veljavnosti te uredbe.
Obrazložitev
Eurocontrol bi bilo treba reformirati po načrtih pred dejansko izvršbo določb SES II, da bi zagotovili realno neodvisnost tistih delov Eurocontrola, ki jim lahko ta uredba dodeli izvajanje različnih nalog.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 21 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(21b) Načrtovano reformo Eurocontrola bi bilo treba izvesti z zagotovili, da so evropske naloge, ki so Eurocontrolu zaupane v uredbah enotnega evropskega neba, skladne z drugimi vidiki dela v zvezi z njegovimi nalogami in pristojnostmi v vlogi mednarodne organizacije, in jim ne nasprotujejo.
Obrazložitev
Komisija bi morala ustrezno pojasniti svoje okrepljeno sodelovanje z Eurocontrolom za omogočanje izvrševanja njegovih ukrepov. Prvi korak na tej poti bi bil lahko okvirni sporazum, ki bo upošteval vseevropsko naravo organizacije.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 22
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(22) Za izboljšanje učinkovitosti pri upravljanju pretoka zračnega prometa je treba uvesti ustrezne ukrepe, ki obstoječim operativnim enotam, vključno s Centralno enoto Eurocontrola za upravljanje pretoka zračnega prometa, pomagajo pri zagotavljanju bolj učinkovitih letalskih operacij. Poleg tega Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnosti v Evropi poudarja potrebo po zagotavljanju skladnosti med načrti leta in letališkimi sloti.
(22) Za izboljšanje učinkovitosti pri upravljanju pretoka zračnega prometa je treba uvesti ustrezne ukrepe, ki obstoječim operativnim enotam, vključno s Centralno enoto Eurocontrola za upravljanje pretoka zračnega prometa, pomagajo pri zagotavljanju bolj učinkovitih letalskih operacij. Poleg tega Sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnosti v Evropi poudarja potrebo po zagotavljanju primerne skladnosti med načrti leta in letališkimi sloti.
Obrazložitev
Poleg varnosti in učinkovitosti si predlog prizadeva izboljšati tudi predvidljivost. V zvezi s tem se zdi oblika usklajevanja med načrti leta in letališkimi sloti nujna.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 23 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23a) Skladnost med upravljanjem zračnega prometa in zmogljivostmi letališč je bistvenega pomena za uspešnost in učinkovitost enotnega evropskega neba. Eurocontrol v svoji študiji Izzivi rasti za leto 2008 poudarja, da letališke zmogljivosti ostajajo velik izziv, s katerim se je treba spoprijeti. Četudi bi letališča na najboljši možni način izrabila obstoječe zmogljivosti, bo Evropa dolgoročno še naprej soočena s pomanjkanjem zmogljivosti na tleh. V zvezi s tem je opazovalnica EU za zmogljivost letališč bistvenega pomena, da se državam članicam zagotovijo objektivne informacije, ki jih potrebujejo, da bi izvajale politike, s katerimi se uskladijo zmogljivosti letališč z zmogljivostmi upravljanja zračnega prometa, ne da bi to vplivalo na pristojnosti držav na tem področju.
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 26
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(26) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.
(26) Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, ob upoštevanju rokov, določenih v uredbah enotnega evropskega neba.
Obrazložitev
Izvedbena pravila so dejanski način pravilne uporabe zakonodaje. Zato bi morala biti izvedbena pravila predstavljena v primernem časovnem obdobju, da bi upoštevali roke iz veljavnih uredb. Komisija bi morala čim prej, najkasneje pa v mesecu po začetku veljavnosti te uredbe, predložiti dosleden načrt za dejansko pripravo izvedbenih pravil, ob upoštevanju prioritet in medsebojnih povezav.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 26 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(26a) Komisija bi morala določiti časovni okvir v 30 dneh po začetku veljavnosti te uredbe.
Obrazložitev
Izvedbena pravila so dejanski način pravilne uporabe zakonodaje. Zato bi morala biti izvedbena pravila predstavljena v primernem časovnem obdobju, da bi upoštevali roke iz veljavnih uredb. Komisija bi morala čim prej, najkasneje pa v mesecu po začetku veljavnosti te uredbe, predložiti dosleden načrt za dejansko pripravo izvedbenih pravil, ob upoštevanju prioritet in medsebojnih povezav.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen -1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen -1
Izvedba tega regulativnega okvira se določi povsem v skladu z razvojem projekta SESAR z namenom vzpostavitve enotnega evropskega neba pred začetkom tretje faze SESAR, faze uvajanja.
Obrazložitev
SESAR bi bilo treba začeti uvajati od leta 2014 naprej neposredno na osnovi enotnega neba, in ne na osnovi funkcionalnih blokov zračnega prostora, da bi se izognili nepotrebni podvojitvi stroškov. S tem v zvezi bi si bilo treba prizadevati za uveljavitev enotnega neba skupaj z razvojno fazo SESAR.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka -a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka -a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-a) Vstavi se naslednja točka -a:
(-a) „pravica do tranzitnega prehoda“ pomeni pravico letalskih prevoznikov, kar zadeva mednarodne letalske storitve, da brez pristanka preletijo ozemlje države v skladu s členom 15 čikaške konvencije.
Obrazložitev
It is necessary to establish a mechanism for the EU to be able to act in cases when the third country (Russia) charges the EU air carriers for overflights of its territory and this charging is illegal as it contravenes international agreements (the Chicago Convention) the respective country is signatory to. This mechanism is also essentially needed when the third country concerned proposes unacceptably long transition period for abolishing or just modernising overflight charge. As the EU carriers are placed under long-term discriminatory conditions by these illegal transit charges, the EU should be able to take reciprocal measures by denying or limiting transit over its territory for one or more air carriers of the third country concerned, in order to motivate the third country to remove above-mentioned charges or payments.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka c a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 15
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ca) Točka 15 člena 2 se spremeni na naslednji način:
15. „dovoljenje“ pomeni dokument, ki ga država članica ali evropski organ izda v kakršni koli obliki skladno z evropskim in nacionalnim zakonom in potrjuje, da izvajalec navigacijske službe zračnega prometa izpolnjuje zahteve za izvajanje določene službe;
Obrazložitev
Med začetkom veljavnosti te uredbe in začetkom veljavnosti nekaterih določb uredbe 216/2008 (uredba o EASA, kot je bila spremenjena z KOM 390/2008) bo prehodno obdobje. Predlagana sprememba upošteva potrebo po prilagoditvi na ta prehod.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka e a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 23 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ea) Vstavi se naslednja točka 23a:
23a. „služba informacij o letu“ pomeni službo, namenjeno zagotavljanju nasvetov in informacij, koristnih za varno in učinkovito izvedbo letov;
Obrazložitev
Predlagana sprememba je v skladu z opredelitvami ICAO.
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka e b (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 23 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(eb) Vstavi se naslednja točka 23b:
23b. „alarmne službe“ so službe, katerih namen je obvestiti ustrezne organizacije o letalih, ki potrebujejo pomoč, iskanje ali reševanje, ter po potrebi pomagati tem organizacijam;
Obrazložitev
Predlagana sprememba je v skladu z opredelitvami ICAO.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka f
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 25
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
25. ,funkcionalni blok zračnega prostora‘ pomeni blok zračnega prostora, ki temelji na operativnih zahtevah in ne glede na državne meje določa, kje se izvajanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in povezanih pomožnih nalog optimizira in/ali integrira;“
25. „funkcionalni blok zračnega prostora“ pomeni blok zračnega prostora, ki temelji na operativnih zahtevah in ne glede na državne meje določa, kje se izvajanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in povezanih pomožnih nalog optimizira, integrira in osredotoča na učinkovitost, pod pristojnostjo izvajalca navigacijske službe zračnega prometa in prek okrepljenega mednarodnega sodelovanja med državami članicam ter med državami članicami in tretjimi državami;
Obrazložitev
Predlog spremembe krepi potrebo po upoštevanju ciljev uspešnosti iz člena 11. Poleg tega poudari zavezo držav članic k pospeševanju vzpostavljanja funkcionalnih blokov zračnega prostora kot vmesnega koraka na poti do uspešne uvedbe enotnega evropskega neba.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka f a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 25 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fa) Vstavi se naslednja točka 25a:
(25a) „funkcionalna neodvisnost“ v zvezi z institucijami, organi ali organizacijami pomeni, da lahko sprejemajo avtonomne odločitve, neodvisno od katerega koli organa, so samostojni pri izvrševanju svojega proračuna, imajo zadostne človeške in finančne vire za izpolnjevanje svojih obveznosti in izvajajo svoje pristojnosti nepristransko in pregledno;
Obrazložitev
Države članice so se predhodno strinjale z idejo o odobritvi „funkcionalne neodvisnosti“ za nacionalne agencije in nadzorne organe na drugih področjih (t.j. telekomunikacije, trg energije in plina). Enak pristop bi moral veljati za letalski sistem. Ker so države članice v zadnjih 4 letih že vzpostavile svoje nacionalne nadzorne organe, bi se morale uredbe osredotočiti na doseganje funkcionalne neodvisnosti, da bi se izognili nasprotujočim interesom, in še večje jasnosti glede postopkov imenovanja skupnega nacionalnega nadzornega organa. Če nacionalni nadzorni organi ne prejmejo vsaj funkcionalne neodvisnosti, bo njihovo sodelovanje v okviru te zakonodaje počasno, če ne nemogoče.
Predlog spremembe
24
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 2 – točka f b (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 2 – točka 36a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(fb) Vstavi se naslednja točka 36a:
(36a) „enotno evropsko nebo“ pomeni usklajeno vseevropsko omrežje prog, upravljanje prog in sisteme za upravljanje zračnega prometa , ki temeljijo izključno na učinkovitosti in tehničnih zahtevah, ne pa na nacionalnih, regionalnih ali kakšnih drugih administrativnih omejitvah, kjer je izvajanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in povezanih pomožnih nalog v celoti optimizirano in integrirano s pomočjo funkcionalnih blokov zračnega prostora, v korist uporabnikov zračnega prostora;
Obrazložitev
Prepreke, ki so ovirale vzpostavitev enotnega neba, so izvirale predvsem iz različnih interpretacij „enotnega evropskega neba“. Enotno evropsko nebo pomeni politično zavezo k enotnosti in sodelovanju, ki temelji na skupnih tehničnih zahtevah, dolgoročno pa na skupnih tehnologijah, opremi, oblikovanju in postopkih. V tem oziru je potrebna jasna opredelitev rezultata.
Predlog spremembe
25
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 3
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 4 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice po svoji izbiri skupaj ali posamezno imenujejo ali ustanovijo en organ ali več organov, ki prevzamejo vlogo nacionalnega nadzornega organa, zadolženega za prevzem nalog, dodeljenih takšnemu organu v skladu s to uredbo in ukrepi iz člena 3(1).
1. Države članice skupaj ali posamezno imenujejo ali ustanovijo en organ ali več organov, ki prevzamejo vlogo nacionalnega nadzornega organa, zadolženega za prevzem nalog, dodeljenih takšnemu organu v skladu s to uredbo in ukrepi iz člena 3(1).
Obrazložitev
Primernejša ubeseditev.
Predlog spremembe
26
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 3
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 4 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Države članice zagotovijo, da nacionalni nadzorni organi svoja pooblastila izvajajo nepristransko in pregledno. Države članice prav tako zagotovijo, da osebje nacionalnih nadzornih organov in osebe, odgovorne za upravljanje teh organov, delujejo neodvisno, nepristransko in pregledno.
3. Države članice zagotovijo, da nacionalni nadzorni organi svoja pooblastila izvajajo neodvisno in pregledno. Države članice prav tako zagotovijo, da osebje nacionalnih nadzornih organov in osebe, odgovorne za upravljanje teh organov, delujejo neodvisno, nepristransko in pregledno. To neodvisnost se doseže z izvajanjem ustreznih upravljav skih in nadzornih mehanizmov.
Obrazložitev
Vpeljati želimo izraz neodvisno za nacionalne nadzorne organe pri izvajanju njihovih nalog, vendar ob upoštevanju nacionalnih predpisov.
Predlog spremembe
27
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 5
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija brez poseganja v vlogo Odbora in Eurocontrola ustanovi „posvetovalni odbor panoge“, ki ga sestavljajo izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, združenja uporabnikov zračnega prostora, letališke družbe, letalska industrija in predstavniški organi strokovnega osebja. Vloga tega organa je svetovanje Komisiji pri izvajanju enotnega evropskega neba.
Komisija brez poseganja v vlogo Odbora in Eurocontrola ustanovi „posvetovalni odbor panoge“, ki ga sestavljajo izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, združenja uporabnikov zračnega prostora, letališke družbe, letalska industrija in predstavniški organi strokovnega osebja. Vloga tega organa je zgolj svetovanje Komisiji pri izvajanju enotnega evropskega neba.“
Obrazložitev
Predlog poudarja svetovalno vlogo tega panožnega odbora.
Predlog spremembe
28
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 5 a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(5a) Člen 7 se spremeni:
Skupnost si postavi za cilj in podpira razširitev enotnega evropskega neba na države, ki niso članice Evropske unije. V ta namen si Skupnost prizadeva, da v okviru sporazumov, sklenjenih s sosednjimi tretjimi državami, [...] v okviru Eurocontrola ali v sporazumih o funkcionalnih blokih zračnega prostora, razširi področje uporabe te uredbe in ukrepov iz člena 3 na te države.
Obrazložitev
Enotno evropsko nebo bi moralo poroditi širšo odprtost ter nadaljnji razvoj, in bi moralo predstavljati model za naše mednarodne partnerje, saj gre za postopni pristop z namenom doseganja širšega cilja, svetovnega enotnega neba. Razširitev enotnega evropskega neba v tretje države bi morala potekati tudi prek funkcionalnih blokov zračnega prostora.
Predlog spremembe
29
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Glede oblikovanja izvedbenih pravil lahko Komisija podeli pooblastila Eurocontrolu, pri čemer določi naloge, ki jih mora izvršiti, in njihov časovni razpored. S tem v zvezi si prizadeva, kolikor je to mogoče, dobro uporabiti dogovore Eurocontrola glede sodelovanja in posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, kadar so ti dogovori v skladu s praksami Komisije glede preglednosti in posvetovalnih postopkov in niso v nasprotju z njenimi institucionalnimi obveznostmi. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(2).
2. Glede oblikovanja izvedbenih pravil lahko Komisija podeli pooblastila Eurocontrolu ali drugemu organu , pri čemer določi naloge, ki jih mora izvršiti, in njihov časovni razpored, popolnoma v skladu s prednostnimi nalogami in z namenom spoštovanja rokov iz te uredbe, v posvetovanju s posvetovalnim organom panoge, Odborom za sektorski dialog in drugimi zainteresiranimi stranmi, kadar so ti dogovori v skladu s praksami Komisije glede preglednosti in posvetovalnih postopkov in niso v nasprotju z njenimi institucionalnimi obveznostmi. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(2).
Obrazložitev
Predlog upošteva potrebo po ustreznem posvetovanju zainteresiranih strani ter poudarja vlogo posvetovalnega organa panoge in sektorskega dialoga. Poleg tega pojasnjuje, da bi lahko izvajalna pravila pripravile druge organizacije.
Predlog spremembe
30
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 4 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 5(3) sprejme alternativne ukrepe za doseganje ciljev zadevnega pooblastila :
4. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 5(3) izda mandat drugemu organu :
Obrazložitev
Predlog upošteva potrebo po ustreznem posvetovanju zainteresiranih strani ter poudarja vlogo posvetovalnega organa panoge in sektorskega dialoga. Poleg tega pojasnjuje, da bi lahko izvajalna pravila pripravile druge organizacije.
Predlog spremembe
31
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 4 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
( b ) če Komisija v posvetovanju z Odborom meni, da:
( iii ) če Komisija v posvetovanju s posvetovalnim organom panoge, Odborom za sektorski dialog in drugimi zainteresiranimi stranmi meni, da:
Obrazložitev
Predlog upošteva potrebo po ustreznem posvetovanju zainteresiranih strani ter poudarja vlogo posvetovalnega organa panoge in sektorskega dialoga. Poleg tega pojasnjuje, da bi lahko izvajalna pravila pripravile druge organizacije.
Predlog spremembe
32
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(3):
črtano
(a) ko se odloči, da Eurocontrolu ne bo podelila pooblastila v skladu z odstavkom 2 ali
(b) ko izvedbena pravila, ki jih je treba sprejeti, ne spadajo v pristojnost Eurocontrola.“
Obrazložitev
Predlog upošteva potrebo po ustreznem posvetovanju zainteresiranih strani ter poudarja vlogo posvetovalnega organa panoge in sektorskega dialoga. Poleg tega pojasnjuje, da bi lahko izvajalna pravila pripravile druge organizacije.
Predlog spremembe
33
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 7
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 10 – odstavek 2 – alinea 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„– vse skupine uporabnikov zračnega prostora,“
- uporabniki zračnega prostora ali skupine uporabnikov zračnega prostora,
Obrazložitev
V skladu z opredelitvijo uporabnikov zračnega prostora, ki vključuje vojaške oblasti.
Predlog spremembe
34
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Da bi izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu, Komisija sestavi načrt izvedbe. Načrt zlasti vključuje naslednje elemente :
1. Da bi se izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu ter po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi iz člena 10 , se sestavi načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja . Ta vključuje:
(a) redni pregled, spremljanje in primerjanje uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja ter ad hoc študije za obravnavo posebnih vprašanj;
(a) cilje uspešnosti na ravni celotne Skupnosti, kar zadeva ustrezna bistvena področja uspešnosti, kamor sodijo varnost, okolje, zmogljivosti in stroškovna učinkovitost;
(b) postopke in odgovornosti za zbiranje, preverjanje, proučevanje, vrednotenje in razširjanje podatkov, povezanih z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja, zbranih od zadevnih strani, vključno z upravljavci letališč, letališkimi koordinatorji, izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, nacionalnimi nadzornimi organi, državami članicami in Eurocontrolom;
(b) nacionalne ali regionalne načrte izvedbe, ki vključujejo cilje učinkovitosti, ki zagotavljajo skladnost s cilji učinkovitosti na ravni celotne Skupnosti; ter
(c) appropriate key performance areas on the basis of ICAO Document ustrezna ključna področja delovanja na podlagi dokumenta ICAO št. 9854 ,Operativni koncept upravljanja globalnega zračnega prometa‘**, po potrebi prilagojenega z namenom upoštevanja posebnih potreb enotnega evropskega neba in ustreznih ciljev za ta področja;
(c) redni pregled, spremljanje in primerjanje uspešnosti navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja;
(d) ključne kazalnike uspešnosti za merjenje uspešnosti in zastavljenih ciljev;
(e) določanje ciljev uspešnosti za vso Skupnost, zadevna referenčna obdobja, ki zajemajo najmanj tri leta in največ pet let, ter primerna konvergenčna merila v skladu s postopkom iz člena 5(3);
(f) merila za nacionalne nadzorne organe, da pripravijo nacionalne ali regionalne načrte izvedbe. Ti načrti zlasti:
– temeljijo na poslovnih načrtih izvajalcev storitev;
– obravnavajo vse stroškovne komponente nacionalne ali regionalne osnove za stroške;
– vključujejo zavezujoče cilje uspešnosti, ki so skladni s cilji uspešnosti za vso Skupnost;
– morajo biti obravnavani skupaj z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, predstavniki uporabnikov zračnega prostora, upravljavci letališč in letališkimi koordinatorji;
(g) merila in postopke za oceno, odobritev, spremljanje in izvrševanje nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe, vključno z:
(i) oceno Komisije nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe za zagotovitev, da vsaj skupno izpolnijo cilje za vso Skupnost;
(ii) odobritvijo Komisije nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe, v skladu s postopkom iz člena 5(3);
(iii) spremljanjem izvajanja nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe, vključno z ustreznimi mehanizmi opozarjanja;
(iv) oceno doseganja ciljev uspešnosti vsako leto in ob koncu referenčnega obdobja ter določanjem novih ciljev za naslednje referenčno obdobje;
(v) korektivnimi ukrepi, vključno z ustreznimi spodbudami in/ali odvračilnimi dejavniki, ki jih države članice uporabijo v primeru, da nacionalni ali regionalni cilji niso doseženi letno ali ob koncu referenčnega obdobja.
2. Komisija lahko brez poseganja v vlogo Odbora imenuje Eurocontrol ali drug pristojni javni organ , da deluje kot ,organ za oceno uspešnosti‘. Vloga organa za oceno uspešnosti je pomoč Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1. Komisija zagotovi, da organ za oceno uspešnosti pri izvajanju nalog, ki mu jih naloži Komisija, deluje neodvisno.
2. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 5(3) imenuje Eurocontrol ali ustrezno usposobljen neodvisen organ, da deluje kot ,organ za oceno uspešnosti‘. Vloga organa za oceno uspešnosti je, da ob usklajevanju z nacionalnimi nadzornimi organi pomaga Komisiji in da na zahtevo pomaga nacionalnim nadzornim organom pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1. Komisija zagotovi, da organ za oceno uspešnosti pri izvajanju nalog, ki mu jih naloži Komisija, deluje neodvisno.
3. Komisija sprejme podrobna izvedbena pravila za ta člen v skladu s členom 8.“
3. (a) Komisija sprejme cilje uspešnosti za izvajalce navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja za vso Skupnost v skladu s postopkom iz člena 5(2), po tem ko upošteva ustrezne prispevke nacionalnih nadzornih organov na nacionalni ali regionalni ravni.
(b) Nacionalne ali regionalne načrte iz 1(b) pripravijo nacionalni nadzorni organi. Ti načrti vključujejo obvezujoče nacionalne ali regionalne cilje in ustrezne sisteme spodbud, kot jih sprejmejo države članice. . Načrti se oblikujejo ob posvetovanju z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, zastopniki uporabnikov zračnega prostora ter po potrebi z upravljavci letališč in letališkimi koordinatorji.
(c) Komisija sprejme nacionalne ali regionalne načrte v skladu s postopkom iz člena 5(2), pri tem pa zagotovi skladnost nacionalnih ali regionalnih ciljev s cilji uspešnosti vse Skupnosti.
Če Komisija ugotovi, da nacionalni ali regionalni cilji uspešnosti in ustrezni ukrepi niso primerni, se lahko v skladu s postopkom iz člena 5(2) odloči, da zadevni nacionalni nadzorni organ sprejme korektivne ukrepe. O takšnih korektivnih ukrepih se obvesti Komisija, potrdijo pa se v skladu s postopkom iz člena 5(2).
(d) Referenčno obdobje zajema najmanj tri leta in največ pet let. Doseganje ciljev uspešnosti se oceni vsako leto in ob koncu referenčnega obdobja ter se določijo novi cilji za naslednje referenčno obdobje. Prvo referenčno obdobje zajema obdobje do leta 2011. Če v tem obdobju nacionalni ali regionalni cilji niso izpolnjeni, države članice in/ali nacionalni nadzorni organi uporabijo korektivne ukrepe v skladu s členom 11, odstavkom 3c.
(e) Komisija izvaja redno ocenjevanje izpolnjevanja ciljev uspešnosti in rezultate predstavlja Odboru za enotno nebo.
4. Pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1 se uporabijo naslednji postopki:.
(a) zbiranje, preverjanje, proučevanje, vrednotenje in razširjanje ustreznih podatkov, povezanih z uspešnostjo navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja, zbranih od zadevnih strani, vključno z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabniki zračnega prostora, upravljavci letališč, nacionalnimi nadzornimi organi in organa za oceno uspešnosti;
(b) izbor ustreznih ključnih področjih delovanja na podlagi dokumenta ICAO št. 9854 ,Operativni koncept upravljanja globalnega zračnega prometa‘, skladnega z okvirom uspešnosti iz osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa, vključno s področji varnosti, okolja, zmožnosti in stroškovne učinkovitosti, po potrebi prilagojenega z namenom upoštevanja posebnih potreb enotnega evropskega neba in ustreznih ciljev za ta področja in opredelitev omejenega sklopa ključnih kazalnikov za merjenje uspešnosti;
(c) določitev ciljev uspešnosti za vso Skupnost, ki se določijo ob upoštevanju prispevkov, določenih na nacionalni ravni ali na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora;
(d) spremljanje nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe, vključno z ustreznimi mehanizmi opozarjanja;
(e) uvedba načel „kulture pravičnosti“.
Komisija lahko seznamu postopkov iz tega odstavka doda druge postopke. Ti ukrepi v zvezi s spremembo nebistvenih določb te uredbe in z njeno dopolnitvijo so sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom (sklicevanje na člen).
5. Pri pripravi načrta izvedbe se upošteva, da so storitve med letom, storitve na terminalih ter funkcije omrežja različne in jih je treba obravnavati kot take, zlasti za namene merjenja uspešnosti.
6. Za natančno delovanje načrta izvedbe Komisija v ustreznem časovnem okviru sprejme podrobna izvedbena pravila v skladu s postopkom iz člena 8, da bi upoštevali roke iz te uredbe. Takšna izvedbena pravila se nanašajo na:
(a) vsebino in časovni razpored postopkov iz odstavka 4;
(b) referenčno obdobje ter časovne razmike med ocenami doseganja ciljev uspešnosti in določanjem novih ciljev;
(c) merila vzpostavitev nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe s strani nacionalnih nadzornih organov, ki vsebujejo nacionalne ali regionalne cilje uspešnosti in sistem spodbud:
i) temeljijo na poslovnih načrtih izvajalcev navigacijske službe zračnega prometa;
ii) obravnavajo vse stroškovne komponente nacionalne ali regionalne osnove za stroške;
iii) vključujejo zavezujoče cilje uspešnosti, ki so skladni s cilji uspešnosti za vso Skupnost;
(d) merila za oceno, ali so nacionalni in regionalni cilji skladni s cilju uspešnosti za vso Skupnost v referenčnem obdobju;
(e) splošna načela za vzpostavitev sistema spodbud za izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa na nacionalnih in regionalnih ravneh s strani držav članic;
(f) ustrezen mehanizem opozarjanja za spremljanje izvajanja nacionalnih ali regionalnih načrtov izvedbe;
Or. en
Predlog spremembe
35
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka -9 (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 12 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-9) Odstavek 2 člena 12 se spremeni na naslednji način:
2. Komisija redno pregleduje uporabo te uredbe in ukrepov iz člena 3 ter najprej Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o tem 18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe, nato pa vsako leto. V ta namen lahko Komisija od držav članic zahteva dodatne informacije poleg tistih, ki jih skladno s členom 1 posredujejo v poročilih.
Obrazložitev
Primernejši časovni okvir.
Predlog spremembe
36
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka -1 (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 2 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-1) V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
2. V ta namen vsak nacionalni nadzorni organ izvaja ustrezen nadzor in preiskave, vključno s preverjanjem potrebnega osebja, da bi preverili skladnost z zahtevami iz te uredbe . Zadevni izvajalec storitev navigacijskih služb zračnega prometa mora takšno delo omogočiti.
Obrazložitev
Dosedanji primeri kažejo, da premalo osebja na področju navigacijskih storitev pomeni tveganje za varnost.
Predlog spremembe
37
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka -4 (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 7 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(-4) Odstavek 3 člena 7 se spremeni na naslednji način:
3. Nacionalni nadzorni organi izdajo dovoljenja izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa, če ti izpolnjujejo splošne zahteve iz člena 6. Dovoljenja se lahko izdajo posamezno za vsako vrsto navigacijske službe zračnega prometa, kakor je opredeljeno v členu 2 okvirne uredbe, tudi v primeru svežnja takšnih služb[...], kadar izvajalec služb zračnega prometa, ne glede na to kakšen je njegov pravni status, deluje in vzdržuje svoje lastne komunikacijske, navigacijske in nadzorovalne sisteme. Dovoljenja je treba redno kontrolirati.
Obrazložitev
Predlog bi zagotovil kakovostne storitve za tiste izvajalce navigacijske službe zračnega prometa, ki izvajajo sveženj storitev. Skupno spričevalo bi lahko izvajalcem navigacijske službe zračnega prometa dovolilo neupoštevanje kakovosti na nekaterih področjih njihovih dejavnosti, kar bi ogrozilo splošno varnost.
Predlog spremembe
38
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 5
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 8 – odstavek 1 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Država članica imenovanja izvajalca storitev služb zračnega prometa ne more zavrniti z utemeljitvijo, da njen nacionalni pravni sistem zahteva, da so izvajalci služb zračnega prometa, ki izvajajo storitve v zračnem prostoru, v pristojnosti te države članice :
2. Za zagotavljanje čezmejnih storitev države članice zagotovijo, da njihovi nacionalni pravni sistemi, z zahtevo, da so izvajalci služb zračnega prometa, ki izvajajo storitve v zračnem prostoru, v pristojnosti teh držav članic , ne preprečujejo izvajanja tega člena in člena 10(3):
Obrazložitev
Uveljavitev nacionalnih pravnih omejitev za zagotavljanje čezmejnih storitev bi lahko predstavljala oviro za razvoj enotnega evropskega neba.
Predlog spremembe
39
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 5 – točka a a (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 8 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(aa) Odstavek 2 se nadomesti z naslednjimi določbami:
2. Države članice opredelijo pravice in obveznosti, ki jih morajo izpolnjevati določeni izvajalci služb zračnega prometa. Te obveznosti lahko vključujejo pogoje v zvezi s pravočasnim informiranjem, ki omogočajo identifikacijo vseh premikov zrakoplovov v zračnem prostoru, ki je v njihovi pristojnosti.
Obrazložitev
Primernejša ubeseditev.
Predlog spremembe
40
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 5 – točka a b (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 8 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ab) Odstavek 3 se nadomesti z naslednjimi določbami:
3. Države članice imajo diskrecijsko pravico pri izbiri izvajalca službe zračnega prometa pod pogojem, da ta izpolnjuje zahteve in pogoje iz členov 6 in 7.
Obrazložitev
Primernejša ubeseditev.
Predlog spremembe
41
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev funkcionalnih blokov zračnega prostora v čim krajšem možnem času in najpozneje do konca leta 2012 z namenom doseganja največje zmogljivosti in učinkovitosti omrežja za upravljanje zračnega prometa na enotnem evropskem nebu in ohranitve visoke stopnje varnosti ter prispevanja k splošni uspešnosti sistema zračnega prometa in zmanjšanemu vplivu na okolje. Države članice kolikor je mogoče tesno sodelujejo med sabo z namenom zagotovitve skladnosti s to določbo.
1. Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje funkcionalnih blokov zračnega prostora najpozneje do konca leta 2011 z namenom doseganja optimalne zmogljivosti in učinkovitosti omrežja za upravljanje zračnega prometa na enotnem evropskem nebu in ohranitve visoke stopnje varnosti ter prispevanja k splošni uspešnosti sistema zračnega prometa, v celoti usklajenega z načrtom izvedbe , in zmanjšanemu vplivu na okolje. Države članice kolikor je mogoče tesno sodelujejo med sabo ter morebiti s tretjimi državami, zlasti sosednjimi funkcionalnimi bloki zračnega prostora, z namenom zagotovitve skladnosti s to določbo.
Predlog spremembe
42
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 1 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1a. Za lažjo uresničitev enotnega evropskega neba prek funkcionalnih blokov zračnega prostora Komisija imenuje višjo politično osebnost na mesto koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora (koordinatorja).
Obrazložitev
Zgledujoč se po uspešnem modelu prednostnih projektov TEN-T, bo imenovanje koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora dejansko pospešilo njihovo izvajanje in združevanje v prihodnosti. Koordinator bi moral biti višja politična figura in ne tehnik, da bi poskusili doseči politično soglasje med državami članicami.
Predlog spremembe
43
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 1 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1b. Koordinatorja imenuje Komisija v soglasju z državami članicami po posvetovanju z Evropskim parlamentom.
Obrazložitev
Treba je upoštevati primerne mehanizme za medinstitucionalno posvetovanje.
Predlog spremembe
44
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 1 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1c. Glavna vloga koordinatorja je omogočati lažje sklepanje sporazumov na visoki ravni, najti najboljše rešitve za premostitev težav zavoljo hitrejšega vzpostavljanja funkcionalnih blokov zračnega prostora ter njihovega usklajevanja, in zagotoviti pravilno ustreznost in usklajenost funkcionalnih blokov zračnega prostora z določbami te uredbe.
Obrazložitev
Zgledujoč se po uspešnem modelu prednostnih projektov TEN-T, bo imenovanje koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora dejansko pospešilo njihovo izvajanje in združevanje v prihodnosti. Koordinator bi moral biti višja politična figura in ne tehnik, da bi poskusili doseči politično soglasje med državami članicami.
Predlog spremembe
45
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 1 d (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1d. Koordinator poroča neposredno Komisiji pri delu tesno sodeluje z Odborom za enotno nebo, Eurocontrolom, organom za oceno uspešnosti in EASA.
Obrazložitev
Zgledujoč se po uspešnem modelu prednostnih projektov TEN-T, bo imenovanje koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora dejansko pospešilo njihovo izvajanje in združevanje v prihodnosti. Koordinator bi moral biti višja politična figura in ne tehnik, da bi poskusili doseči politično soglasje med državami članicami.
Predlog spremembe
46
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 2 – točka c a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ca) so skladni s cilji uspešnosti, določenimi v členu 11 okvirne uredbe in v kasnejši zakonodaji;
Obrazložitev
Zagotovi doslednost z določbami za načrt izvedbe.
Predlog spremembe
47
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Funkcionalni blok zračnega prostora se vzpostavi le v medsebojnem soglasju med vsemi državami članicami, ki so pristojne za kateri koli del zračnega prostora, vključenega v funkcionalni blok zračnega prostora, ali z izjavo ene države članice, če je zračni prostor, ki ga blok zajema, v celoti v njeni pristojnosti . Zadevne države članice pred vzpostavitvijo funkcionalnega bloka zračnega prostora pošljejo ustrezne informacije Komisiji, drugim državam članicam in zainteresiranim stranem, da lahko te ocenijo njegovo skladnost z merili iz odstavka 2 in dobijo priložnost, da predložijo svoje ugotovitve.
3. Funkcionalni blok zračnega prostora se vzpostavi le v medsebojnem soglasju med vsemi državami članicami, po potrebi pa tudi tretjimi državami , ki so pristojne za kateri koli del zračnega prostora, vključenega v funkcionalni blok zračnega prostora. Zadevne države članice pred vzpostavitvijo funkcionalnega bloka zračnega prostora pošljejo ustrezne informacije Komisiji, koordinatorju, drugim državam članicam in zainteresiranim stranem, da lahko te ocenijo njegovo skladnost z merili iz odstavka 2 in dobijo priložnost, da predložijo svoje ugotovitve.
Obrazložitev
Ena sama država članica ne more ustvariti funkcionalnega bloka zračnega prostora. Po drugi strani bi funkcionalni bloki zračnega prostora lahko vključevali tudi tretje države.
Predlog spremembe
48
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 9a – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Kadar nastanejo težave med dvema državama članicama ali več državami članicami glede čezmejnega funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki zadeva zračni prostor v njihovi pristojnosti, lahko zadevne države članice skupaj predložijo zadevo Odboru za enoto nebo, da sporoči svoje mnenje. Mnenje se naslovi na zadevne države članice. Ne glede na odstavek 3 države članice takšno mnenje upoštevajo v svojih prizadevanjih, da bi našle rešitev.
5. Kadar nastanejo težave med dvema državama članicama ali več državami članicami glede čezmejnega funkcionalnega bloka zračnega prostora, ki zadeva zračni prostor v njihovi pristojnosti, lahko zadevne države članice skupaj predložijo zadevo koordinatorju . Koordinator skliče sestanek z vsemi zainteresiranimi stranmi, da bi dosegli soglasje, in poroča Komisiji o rezultatih sestanka, skupaj z ustreznimi priporočili. Priporočila se naslovijo tudi na zadevne države članice. Ne glede na odstavek 3 države članice takšna priporočila upoštevajo v svojih prizadevanjih, da bi našle rešitev.
Obrazložitev
V skladu s prejšnjimi predlogi sledijo pojasnila glede nalog koordinatorja.
Predlog spremembe
49
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 6 a (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6a) Člen 11 se spremeni:
Države članice v okviru skupne prometne politike sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bi se med pristojnimi civilnimi in vojaškimi organi sklenili ali obnovili sporazumi ali enakovredne pravne ureditve za upravljanje specifičnih blokov zračnega prostora.
Obrazložitev
V luči sprememb, ki jih je prinesla veljavna uredba, je treba obnoviti civilno-vojaški sporazum, podpisan leta 2004.
Predlog spremembe
50
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka a – točka i
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 2 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
'(a) stroški, ki se razdelijo med uporabnike zračnega prostora, so ugotovljeni stroški zagotavljanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi vsotami za obresti na kapitalske investicije in amortizacijo aktive kakor tudi stroški vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave;“
'(a) stroški, ki se razdelijo med uporabnike zračnega prostora, so ugotovljeni stroški zagotavljanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi vsotami za obresti na kapitalske investicije in amortizacijo aktive kakor tudi stroški vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave; ugotovljeni stroški izhajajo iz ciljev uspešnosti, opredeljenih v skladu s členom 11 okvirne uredbe, in prispevajo k stroškovni učinkovitosti zagotavljanja storitev navigacijskih služb zračnega prometa, predvideni v členu 14 te uredbe;“
Obrazložitev
Člen 11 okvirne uredbe 549/2004 in člen 14 uredbe 550/2004 določata, da mora biti sistem zaračunavanja in pobiranja pristojbin stroškovno učinkovit, kar bo, če bodo izpolnjeni cilji uspešnosti.
Predlog spremembe
51
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka a – točka i i
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 2 – točka b a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ba) Glede funkcionalnih blokov zračnega prostora se države članice prek okvirnega sporazuma dogovorijo o konvergenčnem načrtu za uvedbo enotnega nadomestila, ki je v skladu z načrtom izvedbe.
Obrazložitev
Nadomestila bi bila usklajena s skupnimi dogovorjenimi konvergenčnimi merili, najprej znotraj funkcionalnih blokov zračnega prostora, kasneje pa znotraj celotnega enotnega evropskega neba.
Predlog spremembe
52
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – odstavek 9 – točka b – podtočka i i
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 3 – točka b a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ba) „(ba) pristojbine se določijo na koledarsko leto in zajemajo vsaj triletno obdobje in največ petletno obdobje;“
(ba) pristojbine se določijo na koledarsko leto in zajemajo vsaj triletno obdobje in največ petletno obdobje , v skladu s cilji uspešnosti in dejavniki, ki prispevajo k stroškovni strukturi ponujene storitve;
Predlog spremembe
53
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka b – točka i i i
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 3 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
'(c) navigacijske službe zračnega prometa lahko ustvarijo zadostne prihodke, ki zagotovijo primeren donos na aktivo, da prispevajo k potrebni krepitvi kapitala;“
'(c) „(c) navigacijske službe zračnega prometa lahko ustvarijo zadostne prihodke, ki zagotovijo primeren donos na aktivo, da prispevajo k potrebni krepitvi kapitala, če so izpolnjeni dogovorjeni cilji uspešnosti ;“
Obrazložitev
Prihodki, ki jih ustvarijo navigacijske službe zračnega prometa, lahko vključujejo primeren donos na aktivo, vendar le, če so izpolnjeni cilji uspešnosti.
Predlog spremembe
54
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka b – točka iv
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 3 – točka e
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(e) pristojbine spodbujajo varno, učinkovito, uspešno in trajnostno zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom, da se omogoči visoka stopnja varnosti in stroškovne učinkovitosti ter spodbuja zagotavljanje integriranih storitev. V ta namen in v povezavi z nacionalnimi ali regionalnimi načrti izvedbe lahko nacionalni nadzorni organi vzpostavijo mehanizme, vključno s spodbudami, ki jih sestavljajo finančne prednosti in slabosti , ki izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa in/ali uporabnike zračnega prostora spodbudijo, da podprejo izboljšave v izvajanju navigacijskih storitev zračnega prometa, kot so povečanje zmogljivosti, zmanjšanje zamud in trajnostni razvoj, pri čemer ohranjajo največjo možno stopnjo varnosti. “
(e) pristojbine spodbujajo varno, učinkovito, uspešno in trajnostno zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom, da se omogoči doseganje ciljev uspešnosti ter spodbuja zagotavljanje integriranih storitev. V ta namen in v povezavi z nacionalnimi ali regionalnimi načrti izvedbe lahko nacionalni nadzorni organi vzpostavijo mehanizme, vključno s spodbudami, ki jih sestavljajo finančne prednosti in kazni , ki izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa spodbudijo k izpolnjevanju njihovih ciljev uspešnosti.
Obrazložitev
Zagotavlja doslednost.
Uvedba finančnih spodbud za zagotavljanje večje uspešnosti ne bi smela biti namenjena uporabnikom zračnega prostora. Cilj zagotavljanja večje uspešnosti v okviru enotnega evropskega neba bi moral biti namenjen monopolnim izvajalcem storitev. Finančne prednosti in kazni bi bilo zato treba uporabiti za spodbujanje izvajalcev storitev, da izpolnjujejo svoje cilje uspešnosti.
Predlog spremembe
55
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka c
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Komisija se lahko odloči, da se v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe pristojbine uporabijo za financiranje skupnih projektov, namenjenih pomoči posebnim kategorijam uporabnikov zračnega prostora in/ali izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom izboljšati skupno navigacijsko infrastrukturo, zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabo zračnega prostora, zlasti tistih, potrebnih za izvajanje osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa. Takšne odločitve opredelijo skupni projekt in zlasti časovni razpored za izvajanje, strošek, ki se bo zaračunal uporabnikom zračnega prostora, in razdelitev med države članice.
4. Skupni projekti bodo namenjeni pomoči uporabnikom zračnega prostora in/ali izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom izboljšati skupno navigacijsko infrastrukturo, zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabo zračnega prostora, zlasti tistih projektov, potreb nih za vzpos tavljanje funkcionalnih blokov zračnega prometa in za izvajanje osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa. Komisija predlaga finančna sredstva vključno s sredstvi vseevropskih prometnih omrežij, odobrenimi sredstvi Evropske investicijske banke in prihodki iz vključitve letalskega prometa v sistem za trgovanje z emisijami, da se financirajo skupni projekti – zlasti pospešitev izvajanja sistema SESAR – v večletnem finančnem okviru. Komisija se lahko odloči tudi , da se v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe in načeli stroškovne učinkovitosti iz člena 11 okvirne uredbe, stroški skupnih projektov delno nadomestijo s pristojbinami. Takšne odločitve opredelijo skupni projekt in zlasti časovni razpored za izvajanje, strošek, ki se bo zaračunal uporabnikom zračnega prostora, in razdelitev med države članice ob izogibanju podvajanju stroškov in pristojbin. Pred sprejemom odločitve Komisija opravi neodvisno analizo stroškov in koristi ter obsežno posvetovanje z namenom, da doseže največje možno soglasje s ponudniki storitev in uporabniki zračnega prostora. O stroških skupnih projektov se vodi izčrpno in transparentno računovodstvo.
Predlog spremembe
56
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 12
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 18 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Niti nacionalni nadzorni organi, ki delujejo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, niti Komisija ne razkrijejo informacij zaupne narave.
1. Niti nacionalni nadzorni organi, ki delujejo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, niti Komisija niti koordinator ne razkrijejo informacij zaupne narave.
Obrazložitev
Zagotavlja doslednost po vsem besedilu.
Predlog spremembe
57
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 12
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 18 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Odstavek 1 ne posega v pravico nacionalnih nadzornih organov ali Komisije, da razkrijejo informacije, kadar so te nujno potrebne za izvajanje njihovih nalog, vendar je v tem primeru razkritje sorazmerno in upošteva pravno utemeljen interes izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnikov zračnega prostora, letališč in drugih zadevnih zainteresiranih strani za varovanje njihove poslovne tajnosti.“
2. Odstavek 1 ne posega v pravico nacionalnih nadzornih organov, koordinatorja ali Komisije, da razkrijejo informacije, kadar so te nujno potrebne za izvajanje njihovih nalog, vendar je v tem primeru razkritje sorazmerno in upošteva pravno utemeljen interes izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa, uporabnikov zračnega prostora, letališč in drugih zadevnih zainteresiranih strani za varovanje njihove poslovne tajnosti.“
Obrazložitev
Zagotavlja doslednost po vsem besedilu.
Predlog spremembe
58
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 13
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 18a – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Kot del rednega pregleda iz člena 12(2) okvirne uredbe in največ štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisija dokonča študijo o možnostih v zvezi s pogoji prihodnje uporabe tržnih načel pri zagotavljanju in imenovanju storitev na področjih komunikacij, navigacije, nadzora, meteorologije in letalskih informacij.
1. Komisija sprejme vse ukrepe, ki so potrebni, da zagotovi uporabo tržnih načel pri zagotavljanju in imenovanju storitev na področjih komunikacij, navigacije, nadzora, meteorologije in letalskih informacij najkasneje do konca leta 2010 .
Obrazložitev
Ni logičnega razloga, zaradi katerega bi Komisija morala čakati 4 leta za dokončanje študije, ki bo preučila to področje. Splošno znano je, da je uporaba tržnih načel pri teh storitvah možna že danes. Zato je edino primerno, da se konkurenca uvede tudi za te storitve. To bo vodilo do zmanjšanja stroškov in povečanja kakovosti storitev .
Predlog spremembe
59
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 2
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 3 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Skupnost in države članice zahtevajo, da ICAO uvede in prizna enotno evropsko letalsko informativno območje (EFIR). Najpozneje do […] Komisija v ta namen za zadeve, ki so v pristojnosti Skupnosti, po potrebi predloži priporočilo Svetu v skladu s členom 300 Pogodbe.
1. Skupnost in države članice zahtevajo, da ICAO uvede in prizna enotno evropsko letalsko informativno območje (EFIR). Najpozneje do 31. decembra 2012 Komisija v ta namen za zadeve, ki so v pristojnosti Skupnosti, po potrebi predloži priporočilo Svetu v skladu s členom 300 Pogodbe.
Obrazložitev
Treba bi bilo domnevati, da bodo po koncu leta 2012 funkcionalni bloki zračnega prostora že ustanovljeni in bodo delovali, zato bodo imele Komisija in države članice jasen pregled nad vsemi udeleženimi državami.
Predlog spremembe
60
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 2 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(b) usklajevanje in razporejanje omejenih virov, zlasti radijskih frekvenc in kod radarskih odzivnikov;
(b) usklajevanje in dodeljevanje omejenih virov znotraj letalskih frekvenčnih pasov, ki se uporabljajo v splošnem letalstvu , zlasti radijskih frekvenc, in usklajevanje kod radarskih odzivnikov
Predlog spremembe
61
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 2 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) dodatne naloge omrežja upravljanja zračnega prometa v skladu z osrednjim načrtom upravljanja zračnega prometa.
(c) dodatne naloge omrežja upravljanja zračnega prometa v skladu z osrednjim načrtom upravljanja zračnega prometa, vključno z upravljanjem pretoka zračnega prometa .
Predlog spremembe
62
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija lahko pod svojim nadzorom in odgovornostjo pooblasti Eurocontrol za nekatere naloge v zvezi z opravljanjem zgoraj navedenih nalog, ki ne vključujejo sprejemanja zavezujočih ukrepov splošnega obsega ali uresničevanja politične diskrecije. Te naloge se izvajajo nepristransko in z nizkimi stroški, pri čemer se upoštevajo potrebe celotnega omrežja upravljanja zračnega prometa, in ob polni vključenosti uporabnikov zračnega prostora in izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa .
Komisija lahko pod svojim nadzorom in odgovornostjo ter v skladu z načelom subsidiarnosti pooblasti Eurocontrol ali drug organ za nekatere naloge v zvezi z opravljanjem zgoraj navedenih nalog, ki ne vključujejo sprejemanja zavezujočih ukrepov splošnega obsega ali uresničevanja politične diskrecije. Te naloge se izvajajo nepristransko in z nizkimi stroški ter ob polni vključenosti uporabnikov zračnega prostora in izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa , z namenom doseganja ciljev uspešnosti, pri čemer se upoštevajo potrebe celotnega omrežja upravljanja zračnega prometa in zaželene letalske proge uporabnikov zračnega prostora . Pri vzpostavljanju dejavnosti upravljanja omrežja Komisija zagotovi, da se spoštuje načelo ločevanja med regulativnimi in operativnimi nalogami. S tem namenom se vse posamične naloge in z njimi povezane pristojnosti natančno opredelijo in razvrstijo na vsaki ravni (EU, regionalni/na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora, nacionalni). Naloge z evropsko razsežnostjo, ki so opredeljene kot operativne, se opravijo v tesnem sodelovanju s partnerji iz panoge, s katerimi pa se v primeru regulativnih dejavnosti opravijo posvetovanja.
Predlog spremembe
63
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Drugi vidiki načrtovanja zračnega prostora, razen tistih iz odstavka 2, se obravnavajo na nacionalni ali regionalni ravni. Ta postopek načrtovanja upošteva promet in njegovo zahtevnost ter vključuje popolno posvetovanje vseh skupin zadevnih uporabnikov zračnega prostora.
5. Drugi vidiki načrtovanja zračnega prostora, razen tistih iz odstavka 2, se obravnavajo na nacionalni ali regionalni ravni. Ta postopek načrtovanja upošteva promet in njegovo zahtevnost, je skladen z nacionalnimi ali regionalnimi načrti izvedbe ter vključuje popolno posvetovanje vseh zadevnih uporabnikov zračnega prostora ali skupin uporabnikov zračnega prostora .
Obrazložitev
Zagotavlja doslednost po vsem besedilu.
Predlog spremembe
64
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Države članice Eurocontrolu naložijo izvajanje upravljanja pretoka zračnega prometa, kot je to določeno v izvedbenem pravilu, sprejetem v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe, ter v skladu z zahtevami Komisije v skladu s členom 9.“
6. Države članice preoblikovanemu Eurocontrolu ali drugemu pristojnemu in neodvisnemu organu , ob pogoju ustrezne ureditve nadzora, naložijo izvajanje upravljanja pretoka zračnega prometa, kot je to določeno v izvedbenem pravilu, sprejetem v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe, ter v skladu z zahtevami Komisije v skladu s členoma 9 in 11 .
Obrazložitev
Zagotavlja doslednost po vsem besedilu.
Čeprav je Eurocontrol sedaj v dobrem položaju, da bi zagotavljal upravljanje pretoka, na dolgi rok mogoče ne bo več tako.
OBRAZLOŽITEV
Pobuda za enotno evropsko nebo (SES)
Uredbe (ES) št. 549/2004, 550/2004, 551/2004, 552/2004. se je začela leta 2000; zaradi nje se je upravljanje zračnega prometa preselilo v okvir skupne prometne politike.
Od takrat se je zgodilo veliko. Politika širitve, skupaj z aktivno sosedsko politiko, je razširila evropski letalski trg na 37 držav. S širitvijo enotnega evropskega letalskega trga postaja EU globalni dejavnik.
Splošno prepričanje je, da enotno evropsko nebo na nekaterih pomembnih področjih ni dalo pričakovanih rezultatov. Na splošno funkcionalni bloki zračnega prostora ne prinašajo koristi, ki so se od njih pričakovale glede večje učinkovitosti letov, zmanjšanja stroškov in odprave „razdrobljenosti“.
Pri splošni učinkovitosti načrtovanja in uporabe evropske strukture zračnih poti je viden le majhen napredek, zaradi česar ni učinkovitost letov nič večja, učinek na okolje pa nič manjši.
Tako uporabniki zračnega prostora kot potniki plačujejo nepotrebne stroške zaradi neučinkovitosti v letalski verigi, v času, porabljenem gorivu in denarju.
Za konkurenčnost evropske industrije zračnega prevoza je potreben celovit sistemski pristop: skupna vizija, cilji in tehnologija, ki temelji na čvrstem regulativnem okviru.
S tem v zvezi je Komisija pripravila sveženj predlogov
KOM 388/2008, KOM 389/2008, KOM 390/2008. .
– Štiri uredbe o SES je treba spremeniti in uvesti okvir za povečanje uspešnosti z določitvijo količinsko opredeljenih ciljev.
– Razširitev pooblastil EASA na vse sestavne dele letalske varnosti bo izboljšala varnost.
– Podpora osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa za hitrejše tehnološke inovacije.
– Akcijski načrt za letališča z namenom reševanja problemov z zmogljivostjo v zraku in na tleh.
PREDLOG KOMISIJE
Vsebina: Predlog
KOM(388) 2008. , ki spreminja SES I, uvaja več izboljšav prvotne zakonodaje, vključno z obvezujočimi cilji uspešnosti za izvajalce storitev navigacijskih služb zračnega prometa, evropsko funkcijo upravljanja omrežja za zagotavljanje približevanja med nacionalnimi omrežji ter roki, do katerih morajo države članice izboljšati uspešnost, najprej prek funkcionalnih blokov zračnega prometa.
Poglavitni elementi predloga so: neodvisnost nacionalnih nadzornih organov; večja udeležba socialnih partnerjev; izboljšan sistem izvedbe; usklajene varnostne zahteve; pospešitev uvedbe funkcionalnih blokov zračnega prostora; preglednost sistema nadomestil; enotno evropsko letalsko informativno območje; usklajena dostopnost letalskih informacij; pravila zračnega prometa in klasifikacija zračnega prostora; sistemski pristop k načrtovanju in upravljanju omrežij in uvedbi novih tehnologij; ter komitologija.
PRIPOMBE POROČEVALCA
Poročevalec meni, da sta revizija zakonodajnega okvira enotnega evropskega neba in sistemski pristop, ki temelji na štirih stebrih, potrebna.
Poročevalec ugotavlja, da med zainteresiranimi stranmi vlada splošno soglasje. Vse vključene strani so izrazile svojo podporo svežnju SES II v celoti, razen posameznih negativnih odgovorov sindikatov in nekaterih pomislekov držav članic.
Poročevalec se zaveda, da ni nobenih večjih tehničnih ali znanstvenih ovir za uvedbo enotnega evropskega neba. Še več, uvedba lahko poteka brez ogrožanja varnosti. Ta počasni proces integracije je rezultat različnih interpretacij enotnega evropskega neba, zato poročevalec predlaga jasno opredelitev tega načela.
Poročevalec je prepričan, da predlog Komisije ustrezno obravnava potrebe in pričakovanja državljanov. Poleg tega bo pripomogel tudi k doseganju ambicioznih evropskih okoljevarstvenih ciljev.
Po drugi strani bo evropski proizvodni industriji koristilo dejstvo, da je v inovativnih tehnologijah upravljanja zračnega prometa na vodilnem mestu.
Poročevalec želi ohraniti ta osrednji politični cilj in poziva zakonodajalce, naj dajo od sebe vse pri sklepanju kompromisov o podrobnostih, tako da bodo glavni politični cilji izpolnjeni.
Poročevalec meni, da je namesto ambicioznega pristopa od zgoraj navzdol usklajeno splošno soglasje najboljša pot do enotnega neba.
Vendar so nekateri elementi predloga Komisije nejasni in jih je mogoče izboljšati:
a) neodvisnost nacionalnih nadzornih organov – nacionalnim nadzornim organom bi morali biti zagotovljeni vsaj funkcionalna neodvisnost in zadostni viri. Poročevalec poudarja, da so se države članice že strinjale z idejo o odobritvi „funkcionalne neodvisnosti“ za nacionalne agencije in nadzorne organe na drugih področjih (t.j. telekomunikacije, trg energije in plina) in predlaga enak pristop za letalski sistem.
b) Večja udeležba vseh strani – sodelovanje na politični, družbeni in tehnični ravni je nujno za vzpostavitev enotnega evropskega neba. Zato mora novi okvir enotnega evropskega neba preseči model EU – pojmovan kot enotnost vrednot z raznolikimi sistemi – ter, kakor hitro bo to mogoče, potrditi trden enoten tehnološki sistem (SESAR) za podporo skupnega cilja. Komisija bi morala zagotoviti polno podporo in zavezanost vseh zainteresiranih strani, posebej socialnega dialoga, da bi zagotovili družbeni mir.
c) Izboljšan sistem izvedbe: načrt izvedbe je ključen element, skupaj z rokom za uvedbo funkcionalnih blokov zračnega prostora.
poročevalec meni, da bi morala Komisija svojo pozornost usmeriti predvsem na določanje izmerljivih in dosegljivih ciljev za vso Skupnost. Ti cilji bi morali obravnavati vsa občutljiva področja, kot so varnost, okolje, zmogljivost in stroškovna učinkovitost.
Z modelom euro območja kot temeljem bi se morale Komisija in države članice dogovoriti o nacionalnih in regionalnih (na ravni funkcionalnih blokov zračnega prostora) ciljih, skupaj z cilji za vso Skupnost prek konvergenčnih meril. Za ta pristop je potreben evropski nadzor in usklajen evropski sistem spodbud in odvračilnih dejavnikov. Predvideti bi bilo treba korektivne ukrepe, ki bi morali biti usklajeni, učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.
Neodvisni organ za oceno uspešnosti bo spremljal in ocenil uspešnost sistema.
Poročevalec meni, da bi Eurocontrol lahko postal organ za oceno uspešnosti, saj že zdaj opravlja vrsto podobnih dejavnosti. Vendar upravljanje te organizacije vključuje tako Evropsko unijo kot tudi države nečlanice EU. Na eni strani je to pozitivno, in sicer z vidika bodočega razvoja enotnega evropskega neba, v tem trenutku pa odpira vprašanja v zvezi s pravnim okvirom, morebitnim razhajanjem interesov EU in drugih interesov, nepristranskostjo organizacije in na splošno njene neodvisnosti, kot tudi glede neodvisnosti njenih morebitnih podelementov.
Poročevalec meni, da bi morali reformo Eurocontrola izvesti pred začetkom veljavnosti teh uredb, potekati pa bi morala tako, da bi zagotavljala popolno neodvisnost pri upravljanju različnih podelementov in preprečevala nezdružljivosti evropskih nalog in drugih vidikov v zvezi z pooblastili Eurocontrola kot mednarodne organizacije.
d) Varnost ob rasti zračnega prometa – potrebna je pobuda za celovit sistemski pristop na področju varnosti, da bo zračni prevoz ostal varen in trajen. EASA bo zato zadolžena za nadzor nad varnostjo celotnega letalskega sistema.
e) Potreben je dogovor o jasnih določbah za uvedbo operativnih funkcionalnih blokov zračnega prostora do leta 2012. Funkcionalni bloki zračnega prometa so zgolj sredstvo za dosego cilja,njihova neusklajena uvedba pa bi povzročila nepotrebne dodatne stroške pri vzpostavljanju enotnega evropskega neba. Zato poročevalec predlaga dodatne določbe, ki bi olajšale nadaljnje vključevanje obstoječih in potencialnih funkcionalnih blokov zračnega prostora v enotno evropsko nebo, popolnoma v skladu z načrtom izvedbe. V postopnem procesu širitve evropske vizije, načel in zahtev na sosednje tretje države so te določbe nujne.
Imenovanje visoke politične osebnosti za koordinatorja sistema funkcionalnih blokov zračnega prostora bo olajšalo vzpostavljanje funkcionalnih blokov zračnega prostora kot tudi njihovo nadaljnje združevanje.
Obnoviti bi bilo treba udeležbo in zavezanost vojske.
f) Načrt nadomestil: Poročevalec odločno podpira preglednost nadomestil. Določeni stroški bi morali ustrezati konvergenčnim merilom, temelječim na načrtu izvedbe in soglasno opredeljenim, najprej v funkcionalnih blokih zračnega prostora, kasneje pa znotraj vsega enotnega evropskega neba.
Posebno pozornost je treba nameniti skupnim projektom. Vzpostaviti bi bilo treba soglasno sprejet mehanizem za dodatna finančna sredstva znotraj obstoječega evropskega finančnega okvira, ki bi temeljil na uspešnem modelu prednostnih projektov TEN-T.
g) Sistemski pristop k načrtovanju in upravljanju omrežij in uvedbi novih tehnologij:
* Eurocontrolu se zaupa dejansko načrtovanje usklajenega omrežja prog v skladu s cilji uspešnosti na nacionalni in regionalni ravni ter ravni Skupnosti.
* TFM: Poleg varnosti in učinkovitosti bi si moral predlog prizadevati tudi za izboljšanje zanesljivosti.
h) Izvedbena pravila: poročevalec meni, da bi bilo treba izvedbena pravila predstaviti v primernem roku, in poziva k pripravi doslednega načrta za dejansko pripravo izvedbenih pravil, ob upoštevanju prioritet in medsebojnih povezav.
Na podlagi tega poročevalec predlaga, da se vse strani zavežejo k usklajevanju političnih zavez s tehnološkim okvirom in k pospeševanju procesa vzpostavitve enotnega evropskega neba v popolni usklajenosti z razvojno fazo SESAR, in pričakujoč, da bo od leta 2014 naprej mogoče v polnosti uživati koristi faze uvajanja SESAR.
3.12.2008
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za promet in turizem
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah uredb (ES) št. 549/2004, (ES) št. 550/2004, (ES) št. 551/2004 in (ES) št. 552/2004 z namenom izboljšanja delovanja in trajnosti evropskega letalskega sistema
( KOM(2008)0388 – C6‑0250/2008 – 2008/0127(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Teresa Riera Madurell
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Evropski zračni promet
Z več kot 700 milijoni potnikov na leto
Letališča v EU-27 so leta 2006 zabeležila 738 milijonov potnikov v zračnem prometu (EUROSTAT). , vedno večjim številom letalskih prevoznikov in rastočimi zmogljivostmi potniškega/tovornega promet za evropski zračni promet velja trajen trend dinamičnega razvoja in povprečne 5-odstotne letne rasti, pri čemer naj bi se zračni promet po napovedih do leta 2020 skoraj podvojil.
Z visoko rastjo zračnega prometa je povezana tudi preobremenitev evropskega sistema zračnega prometa, ki se izraža v vedno pogostejših zamudah letov, zastojih zaradi preobremenjenih letaliških zmogljivosti, posledičnem finančnem bremenu, večjih negativnih posledicah na okolju in v vedno večjem tveganju za varnost na tem področju.
Enotno evropsko nebo – prvi paket (1999-2004)
Navkljub očitni medsebojni odvisnosti držav članic pri zračnem prometu, je bil zračni prostor področje, na katerem se je evropsko povezovanje le počasi uresničevalo in ponudilo ugodnosti enotnega trga. Prvi paket „enotno evropsko nebo“, sprejet marca leta 2004, je bil zasnovan, da bi se reformirali bistveni elementi evropskega sistema zračnega prometa, s čimer bi se obravnavale:
· zmogljivosti;
· operativni stroški;
· emisije CO2 in posledice za okolje ter
· varnost.
Enotno evropsko nebo – drugi paket (2008-~)
Oblikovanje enotnega evropskega neba je bil sicer velik preboj, vseeno pa izvajanje določb, ki jih je ta paket vseboval, ni prineslo oprijemljivih rezultatov. Vztrajna razdrobljenost pomeni stroškovno neučinkovitost, ki evropske potnike in letalske prevoznike stane 3,8 milijarde EUR letno. V primerjavi z ZDA je letno v EU polovico manj letov, ki pa so dvakrat dražji.
Glede na to, da so rezultati enotnega evropskega neba še vedno slabi, je potrebna revizija izhodišče zasnove, ta pa ne bi mogla priti ob bolj občutljivem času, saj cene goriva nenehno rasejo, z njimi pa tudi finančno breme letalskih prevoznikov in v letu 2008 je že prišlo do prvih stečajev.
Glavna naloga drugega paketa enotnega evropskega neba je uvesti dodatne ukrepe, ki bodo okrepili in spodbudili, kar je bilo sprejeto:
· načrt izvedbe z nizom kvantificiranih ciljev;
· dokončanje funkcionalnih blokov zračnega prostora do leta 2012;
· učinkovito in sodobno evropsko upravljanje zračnega prometa z izvajanjem osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa;
· okrepljena varnost z utrditvijo odgovornosti za varnost v enem samem subjektu – Evropski agenciji za varnost v letalstvu (EASA).
Poglavitne točke
Poročevalka pozdravlja drugi paket enotnega evropskega neba, v veliki meri podpira celoten niz predlaganih ukrepov in verjame, da je poudarek na dejanskem izvajanju najbolj pomemben za zagotavljanje rezultatov, ki so zelo potrebni. Sedanji predlog Komisije z ustrezno poglobljenostjo odpravlja pomanjkljivosti prvega paketa. Vseeno bi bilo tem mogoče dopolniti z dodatnim poudarkom na določenih točkah.
Reforma evropskega sistema zračnega prometa je bistvena za doseganje višjih ravni varnosti, stroškovne učinkovitosti in varstva okolja v zračnem prometu v EU. Evropski zračni promet bi moral biti bolje pripravljen na soočanje z vedno bolj konkurenčnim trgom, hkrati pa bi moral biti kolikor je mogoče varen in okoljsko trajnosten. Poleg tega je vloga inovativnih tehnologij nesporno bistvenega pomena za doseganje učinkovitosti in izpolnjevanje predlaganih ciljev uspešnosti, zaradi česar bi bilo treba odločno okrepiti nadaljnjo podporo novi generaciji evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) in njegovo izvajanje, Na ravni EU in držav članic bi bilo treba dosledno spodbujati in podpirati nadaljnje raziskave, da bi evropski zračni promet ostal konkurenčen in da bi bil vodilen v svetu.
Zato poročevalka poziva države članice, naj bodo še naprej zavezane pobudi enotnega evropskega neba ter naj si prizadevajo za njegovo uspešno dokončanje in prihodnje zmogljivosti. Potemtakem bi bilo treba priznati vlogo javnega financiranja in ga ne izključiti, zlasti kar zadeva izvajanje nepogrešljivega osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa, za katerega bodo že vnaprej potrebna velika sredstva.
Poročevalka verjame v konstruktiven prispevek in sodelovanje vseh evropskih zainteresiranih strani iz panoge, katerih boljša uspešnost je v veliki meri odvisna od dokončanja enotnega evropskega neba. Zato podpira okrepljeno vlogo panoge v predlogu Komisije in nadalje poziva, da se v vseh fazah načrtovanja, odločanja in izvajanja enotnega evropskega neba opravi panožno posvetovanje.
Poleg tega je – glede na okrepljeno udeležbo panoge pri upravljanju zračnega prometa – bistvenega pomena jasno opredeliti, za katere funkcije upravljanja zračnega prometa so odgovorni regulatorji Skupnosti in za katere je odgovorna panoga, pri čemer se slednja celovito obvesti o njeni vlogi in nalogah.
Kar zadeva zagotavljanje in opredelitev storitev na področjih komunikacij, navigacije, nadzora, meteorologije, letalskih informacij in usposabljanja, prevlada prepričanje, da bi moralo biti temeljno vodilo večja varnost ter stroškovna učinkovitost in boljša kakovost, ne pa nedokazana domneva, da bo to zagotovila liberalizacija.
Poročevalka nazadnje podpira okrepljeno vlogo Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in meni, da morajo biti nove določbe enotnega evropskega neba pravilno usmerjene z zagotavljanjem resničnega pomena in dobre uporabe že obstoječe agencije Skupnosti, ki trenutno deluje pod svojimi zmogljivostmi in je v najboljšem položaju, da bi pospešila celovite dejavnosti na področju varnosti.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za promet in turizem kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe – akt o spremembi
Uvodna izjava 12
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12) Treba je pojasniti, da države članice imenovanja izvajalca storitev navigacijskih služb zračnega prometa ne smejo zavrniti na podlagi tega, da ima ta sedež v drugi državi članici ali je v lasti državljanov te države članice.
črtano
Obrazložitev
Predlog je v nasprotju s členom 87d nemške ustave, pa tudi s členom 8(3) uredbe SES št. 550/2004, ki določa, da imajo države članice pravico, da presodijo o imenovanju izvajalca storitev. Novi člen 8(1) pa to pravico precej omeji. V imenovanje izvajalca storitev zračnega prometa vnaša element konkurence, ki glede na uvodno izjavo 5 ni dopusten.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 1 a (novo)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 1 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1a) V člen 1 se vstavi naslednji odstavek 3a:
„3a. Uporaba te uredbe in ukrepov iz člena 3 poteka po pristopu „od spodaj navzgor“, pri čemer imajo izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa pravico in dolžnost pobude – od začetka procesa – z ustrezno udeležbo osebja ter civilnih in vojaških uporabnikov;“
Obrazložitev
Opredelitev, ki so jo podali socialni partnerji s področja upravljanja zračnega prometa v svojem celovitem končnem poročilu o oblikovanju funkcionalnih blokov zračnega prostora.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija sprejme izvedbena pravila, kadar je to izrecno določeno v tej uredbi ali uredbah iz člena 3 ali kadar je to potrebno za doseganje ciljev teh uredb.
1. Komisija po posvetovanju s posvetovalnim organom panoge in Odborom za sektorski dialog sprejme izvedbena pravila, kadar je to izrecno določeno v tej uredbi ali uredbah iz člena 3 ali kadar je to potrebno za doseganje ciljev teh uredb.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 6
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 8 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Glede oblikovanja izvedbenih pravil lahko Komisija podeli pooblastila Eurocontrolu, pri čemer določi naloge, ki jih mora izvršiti, in njihov časovni razpored. S tem v zvezi si prizadeva, kolikor je to mogoče, dobro uporabiti dogovore Eurocontrola glede sodelovanja in posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, kadar so ti dogovori v skladu s praksami Komisije glede preglednosti in posvetovalnih postopkov in niso v nasprotju z njenimi institucionalnimi obveznostmi. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(2).
2. Glede oblikovanja izvedbenih pravil lahko Komisija podeli pooblastila preoblikovanemu Eurocontrolu ali drugemu pristojnemu in neodvisnemu organu , pri čemer določi naloge, ki jih mora izvršiti, in njihov časovni razpored. S tem v zvezi si prizadeva, kolikor je to mogoče, dobro uporabiti dogovore Eurocontrola glede sodelovanja in posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, kadar so ti dogovori v skladu s praksami Komisije glede preglednosti in posvetovalnih postopkov in niso v nasprotju z njenimi institucionalnimi obveznostmi. Komisija ukrepa v skladu s postopkom iz člena 5(2).
Obrazložitev
Da bi zagotovili, da dobi panoga potreben pregled in nadzor nad funkcijami, povezanimi z zagotavljanjem storitev, je nujno potrebno preoblikovati Eurocontrol.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 7 – točka (b)
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 10 – pododstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„Posvetovanje zainteresiranih strani zajema zlasti razvoj in uvedbo novih konceptov in tehnologij v EATMN ter vključuje mehanizme za ustrezno vključitev posebnega Odbora za sektorski dialog, ustanovljenega v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES* .“
„Posvetovanje zainteresiranih strani zajema zlasti razvoj in uvedbo novih konceptov in tehnologij v EATMN. Poleg tega Komisija oblikuje mehanizme posvetovanja za ustrezno vključitev Odbora za sektorski dialog v reševanje vseh pomembnih vprašanj in še posebej tistih, ki utegnejo imeti socialne posledice pri izvajanju enotnega evropskega neba .“
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11 – odstavek -1 (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
– 1. Komisija zagotovi, da je upravljanje izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa skladno s sistemom, ki temelji na uspešnosti, in sicer prek ustrezne ravni upravljavske avtonomije in odgovornosti.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Da bi izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu, Komisija sestavi načrt izvedbe. Načrt zlasti vključuje naslednje elemente:
1. Da bi izboljšala uspešnost navigacijskih služb zračnega prometa in funkcij omrežja na enotnem evropskem nebu ter po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi iz člena 10 , Komisija sestavi načrt izvedbe. Načrt zlasti vključuje naslednje elemente:
Obrazložitev
Načelo posvetovanja mora biti jasno omenjeno v uredbi preden se vzpostavi sistem uspešnosti.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11 – odstavek 1 – točka f – alinea 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
– morajo biti obravnavani skupaj z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, predstavniki uporabnikov zračnega prostora, upravljavci letališč in letališkimi koordinatorji;
– morajo biti obravnavani skupaj z izvajalci storitev navigacijskih služb zračnega prometa, predstavniki uporabnikov zračnega prostora, upravljavci letališč , letališkimi koordinatorji in poklicnimi organizacijami ;
Obrazložitev
Pred vzpostavitvijo sistema uspešnosti je treba v uredbo jasno zapisati načelo posvetovanja.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija lahko brez poseganja v vlogo Odbora imenuje Eurocontrol ali drug pristojni javni organ, da deluje kot ,organ za oceno uspešnosti‘. Vloga organa za oceno uspešnosti je pomoč Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1. Komisija zagotovi, da organ za oceno uspešnosti pri izvajanju nalog, ki mu jih naloži Komisija, deluje neodvisno.
2. Komisija lahko brez poseganja v vlogo Odbora imenuje Eurocontrol ali drug pristojni javni organ, da deluje kot ,organ za oceno uspešnosti‘. Vloga organa za oceno uspešnosti je pomoč Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe iz odstavka 1. Komisija zagotovi, da organ za oceno uspešnosti pri izvajanju nalog, ki mu jih naloži Komisija, deluje neodvisno, da se različni pogoji, v katerih posamezni izvajalci navigacijske službe zračnega prometa opravljajo svoje dejavnosti, dovolj upoštevajo in da so člani nadzornega odbora strokovno usposobljeni . To zadeva predvsem zadostno strokovno znanje v zvezi z operativnimi postopki. Pristojnost končne odločitve in nadzora pa vendar vedno ostaja pri nacionalnih nadzornih organih oziroma pri Komisiji.
Obrazložitev
Pri oblikovanju načrta izvedbe in ustanovitvi organa za oceno uspešnosti, pa tudi pri določanju ocenjevalnih metod, je treba upoštevati nacionalne značilnosti (npr. različne ravni kompleksnosti zračnega prostora). Za pravilno oceno teh značilnosti mora odbor sestavljati operativno dobro usposobljeno osebje. Odbor se ne sme razviti v nadzorni organ, temveč mora ostati omejen na „pregledovalno funkcijo“ svetovanja Komisiji, da bodo države članice ohranile končno odgovornost.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 1 – točka 8
Uredba (ES) št. 549/2004
Člen 11 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Komisija zagotovi, da je organ za oceno uspešnosti neodvisen, da ima ustrezno strokovno znanje in ima na voljo posvetovalne in pritožbene postopke.“
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 2
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2) Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
črtano
„Člen 4
Varnostne zahteve
Komisija v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe sprejme izvedbena pravila, ki vključujejo ustrezne določbe zakonskih varnostnih zahtev Eurocontrola (ESARR) in njihove poznejše spremembe v okviru te uredbe, po potrebi z ustreznimi prilagoditvami in izboljšavami.“
Obrazložitev
Ohrani se izvirno besedilo člena 4.
V skladu s predlogom Komisije KOM(2008)390 bi bilo treba razširiti področje delovanje Evropske agencije za varnost v letalstvu na upravljanja zračnega prometa in urejanje varnosti na letališčih.
V skladu s tem bi morala Evropska agencija za varnost v letalstvu nadomestiti enoto Eurocontrola za urejanje varnosti, zakonske varnostne zahteve Eurocontrola pa se nadomestijo z izvedbenimi pravili v okviru EASA.
Izvedbene pravila Evropske agencije za varnost v letalstvu bi morala v začetku temeljiti na zakonskih varnostnih zahtevah Eurocontrola, da se zagotovi nemoten prehod.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 3 a (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 7 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(3a) V členu 7 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
'3. Nacionalni nadzorni organi izdajo dovoljenja izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa, če ti izpolnjujejo splošne zahteve iz člena 6. Dovoljenja se [...] izdajo posamezno za vsako vrsto navigacijske službe zračnega prometa, kakor je opredeljeno v členu 2 okvirne uredbe. Posamezno se izdajo tudi za svežnje storitev , če izvajalec storitev služb zračnega prometa ne glede na pravni status deluje in vzdržuje lastne komunikacijske, navigacijske in nadzorovalne sisteme. Dovoljenja je treba redno kontrolirati.“
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 5 – točka a
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 8 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
'1. Države članice zagotavljajo izvajanje storitev zračnega prometa na ekskluzivni osnovi v specifičnih blokih zračnega prostora, ki je v njihovi pristojnosti. V ta namen države članice določijo izvajalca storitev služb zračnega prometa, ki ima veljavno dovoljenje v Skupnosti.
'1. Države članice zagotavljajo izvajanje storitev zračnega prometa na ekskluzivni osnovi v specifičnih blokih zračnega prostora, ki je v njihovi pristojnosti. V ta namen države članice določijo izvajalca storitev služb zračnega prometa, ki ima veljavno dovoljenje v Skupnosti.“
Država članica imenovanja izvajalca storitev služb zračnega prometa ne more zavrniti z utemeljitvijo, da njen nacionalni pravni sistem zahteva, da so izvajalci služb zračnega prometa, ki izvajajo storitve v zračnem prostoru, v pristojnosti te države članice:
(a) v neposredni lasti ali v večinski lasti te države članice ali njenih državljanov,
(b) imajo glavni poslovni sedež ali uradni sedež na ozemlju te države članice ali
(c) uporabljajo le zmogljivosti v tej državi članici.“
Obrazložitev
Predlog je v nasprotju s členom 87d nemške ustave, pa tudi s členom 8(3) uredbe SES št. 550/2004. Novi člen 8(1) bistveno omejuje diskrecijske pravice in v imenovanje izvajalca storitev zračnega prometa vnaša element konkurence, ki glede na uvodno izjavo 5 ni dopusten. Dopolnitev ne zagotavlja, da bodo države članice predpis dejansko uporabile, saj novi člen 8(1) omenja ustrezen „nacionalni pravni sistem“.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka a – točka i
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 2 – točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„(a) stroški, ki se razdelijo med uporabnike zračnega prostora, so ugotovljeni stroški zagotavljanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi vsotami za obresti na kapitalske investicije in amortizacijo aktive kakor tudi stroški vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave;“
„(a) stroški, ki se razdelijo med uporabnike zračnega prostora, so ugotovljeni stroški zagotavljanja navigacijskih služb zračnega prometa, vključno z ustreznimi vsotami za obresti na kapitalske investicije in amortizacijo aktive kakor tudi stroški vzdrževanja, obratovanja, vodenja in uprave; ugotovljeni stroški izhajajo iz ciljev uspešnosti, opredeljenih v skladu s členom 11 okvirne uredbe, in prispevajo k stroškovni učinkovitosti zagotavljanja storitev navigacijskih služb zračnega prometa, predvideni v členu 14 te uredbe; “
Obrazložitev
Člen 11 okvirne uredbe 549/2004 in člen 14 uredbe 550/2004 določata, da mora biti sistem zaračunavanja in pobiranja pristojbin stroškovno učinkovit, kar bo, če bodo izpolnjeni cilji uspešnosti.
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka a – točka ii a (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 2 – točka b a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(iia) vstavi se naslednja točka (ba):
„(ba) za funkcionalne bloke zračnega prostora se nadomestila določijo v skladu s konvergenčnimi merili za stroškovno učinkovitost, kar bi vodilo v vzpostavitev enotnega nadomestila, ki bo v celoti skladno z regionalnimi poslovnimi načrti;“
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka b – točka iii
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 3 – točka (c)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„(c) navigacijske službe zračnega prometa lahko ustvarijo zadostne prihodke, ki zagotovijo primeren donos na aktivo, da prispevajo k potrebni krepitvi kapitala;“
„(c) „(c) navigacijske službe zračnega prometa lahko ustvarijo zadostne prihodke, ki zagotovijo primeren donos na aktivo, da prispevajo k potrebni krepitvi kapitala, če so izpolnjeni dogovorjeni cilji uspešnosti ;“
Obrazložitev
Prihodki, ki jih ustvarijo navigacijske službe zračnega prometa, lahko vključujejo primeren donos na aktivo, vendar le, če so izpolnjeni cilji uspešnosti.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka c
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Komisija se lahko odloči, da se v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe pristojbine uporabijo za financiranje skupnih projektov, namenjenih pomoči posebnim kategorijam uporabnikov zračnega prostora in/ali izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa z namenom izboljšati skupno navigacijsko infrastrukturo, zagotavljanje storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabo zračnega prostora, zlasti tistih, potrebnih za izvajanje osrednjega načrta upravljanja zračnega prometa. Takšne odločitve opredelijo skupni projekt in zlasti časovni razpored za izvajanje, strošek, ki se bo zaračunal uporabnikom zračnega prostora, in razdelitev med države članice.
črtano
Obrazložitev
Člen je v nasprotju z načeli ICAO in cilji Komisije glede tega, da bi bilo treba pristojbine pobirati nepristransko, pravično in pregledno. Glede na načela ICAO v zvezi s pristojbinami za nadzor zračnega prometa se od uporabnikov zračnega prostora ob tem ne bi smelo zahtevati predhodnega financiranja skupnih projektov.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 2 – točka 9 – točka c a (novo)
Uredba (ES) št. 550/2004
Člen 15 – odstavek 4 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ca) vstavi naslednji odstavek 4a:
„4a. Komisija lahko obstoječi evropski finančni okvir revidira in na tej osnovi predlaga dodatne finančne vire za skupne projekte, zlasti za hitrejše vzpostavljanje funkcionalnih blokov zračnega prostora ter za pomoč izvajalcem storitev navigacijskih služb zračnega prometa in uporabnikom zračnega prostora med uvajanjem SESAR.“
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Omrežje za upravljanje zračnega prometa (ATM) omogoča optimalno uporabo zračnega prostora in uporabnikom zračnega prostora zagotavlja uporabo zaželenih letalskih prog, hkrati pa omogoča največji dostop do zračnega prostora in navigacijskih storitev zračnega prometa.
1. Omrežje za upravljanje zračnega prometa (ATM) omogoča optimalno uporabo zračnega prostora in uporabnikom zračnega prostora zagotavlja uporabo zaželenih letalskih prog, če je to mogoče uskladiti z operativnimi omejitvami , hkrati pa omogoča največji dostop do zračnega prostora in navigacijskih storitev zračnega prometa.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) dodatne naloge omrežja upravljanja zračnega prometa v skladu z osrednjim načrtom upravljanja zračnega prometa.
(c) dodatne naloge omrežja upravljanja zračnega prometa, vključno z upravljanjem pretoka, v skladu z osrednjim načrtom upravljanja zračnega prometa.
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija lahko pod svojim nadzorom in odgovornostjo pooblasti Eurocontrol za nekatere naloge v zvezi z opravljanjem zgoraj navedenih nalog, ki ne vključujejo sprejemanja zavezujočih ukrepov splošnega obsega ali uresničevanja politične diskrecije. Te naloge se izvajajo nepristransko in z nizkimi stroški, potrebe celotnega omrežja upravljanja zračnega prometa, in ob polni vključenosti uporabnikov zračnega prostora in izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa.
Komisija lahko pod svojim nadzorom in odgovornostjo in ob upoštevanju objektivno in geografsko najprimernejše koristi v skladu z načelom subsidiarnosti, pooblasti preoblikovani Eurocontrol ali drug pristojni in neodvisni organ za nekatere naloge v zvezi z opravljanjem zgoraj navedenih nalog, ki ne vključujejo sprejemanja zavezujočih ukrepov splošnega obsega ali uresničevanja politične diskrecije. Te naloge se izvajajo nepristransko, pregledno in z nizkimi stroški, pri čemer se upoštevajo potrebe celotnega omrežja upravljanja zračnega prometa, in ob polni vključenosti uporabnikov zračnega prostora in izvajalcev storitev navigacijskih služb zračnega prometa v upravno strukturo, ki zajema izvajanje teh funkcij.
Pri vzpostavljanju funkcij upravljanja omrežja Komisija zagotovi načelo ločevanja regulativnih in operativnih nalog. S tem namenom se opravi natančno razločevanje in razvrstitev vsake posamezne funkcije na vsaki ravni (Evropska unija, regionalni/funkcionalni bloki zračnega prostora, država) in s tem povezanih odgovornosti. Funkcije z evropsko razsežnostjo, opredeljene kot „operativne“, se vedno izvajajo pod vodstvom industrijskih partnerjev, pri „regulativnih“ funkcijah pa se z njimi posvetuje.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 6
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 6 – odstavek 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
6. Države članice Eurocontrolu naložijo izvajanje upravljanja pretoka zračnega prometa, kot je to določeno v izvedbenem pravilu, sprejetem v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe, ter v skladu z zahtevami Komisije v skladu s členom 9.“
6. Države članice preoblikovanemu Eurocontrolu ali drugemu pristojnemu in neodvisnemu organu naložijo izvajanje upravljanja pretoka zračnega prometa, kot je to določeno v izvedbenem pravilu, sprejetem v skladu s postopkom iz člena 5(3) okvirne uredbe, ter v skladu z zahtevami Komisije v skladu s členom 9.“
Obrazložitev
Čeprav je Eurocontrol sedaj v dobrem položaju, da bi zagotavljal upravljanje pretoka, na dolgi rok mogoče ne bo več tako.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe – akt o spremembi
Člen 3 – točka 7
Uredba (ES) št. 551/2004
Člen 9 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7) Členu 9 se doda naslednji odstavek 3:
črtano
'3. Izvedbena pravila vključujejo skladnost med načrti leta in letališkimi sloti ter potrebno usklajenost s sosednjimi regijami.“
Obrazložitev
Uporaba izraza „letališki sloti“ je v tem kontekstu nejasna in kaže na povezavo z uredbo (EGS) št. 95/93, ki je strateško-načrtovalni in ne operativni instrument (ATM). Ukrepi, ki izhajajo iz uredbe (EGS) št. 95/93 so učinkoviti in primerni.
POSTOPEK
Naslov
Delovanje in trajnost evropskega letalskega sistema
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
8.7.2008
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Teresa Riera Madurell
25.8.2008
Obravnava v odboru
18.9.2008
16.10.2008
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
36
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Antonio Mussa, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Aldo Patriciello, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Britta Thomsen, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Pierre Pribetich, John Purvis, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Uručev
POSTOPEK
Naslov
Delovanje in trajnost evropskega letalskega sistema
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0388 – C6-0250/2008 – 2008/0127(COD)
Datum predložitve EP
25.6.2008
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
TRAN
8.7.2008
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
8.7.2008
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Marian-Jean Marinescu
15.7.2008
Obravnava v odboru
10.9.2008
4.11.2008
2.12.2008
Datum sprejetja
8.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
29
1
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Mathieu Grosch, Georg Jarzembowski, Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Michel Teychenné, Silvia-Adriana Ţicău, Georgios Toussas
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Philip Bradbourn, Jeanine Hennis-Plasschaert, Eleonora Lo Curto, Corien Wortmann-Kool
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Proinsias De Rossa, Giorgos Dimitrakopoulos, Jean-Paul Gauzès, Kyösti Virrankoski
