Razprava o sklepih Evropskega sveta in zaključku finskega predsedovanja Uniji
Institucije
2006-12-18 - 15:02
Posebno plenarno zasedanje Evropskega parlamenta v Bruslju je bilo namenjeno obravnavi sklepov, ki so jih predsedniki držav in vlad EU sprejeli na Evropskem svetu v Bruslju 14. in 15. decembra, obenem pa je bila to tudi priložnost za parlamentarno oceno šestmesečnega finskega predsedstva Svetu EU, ki se izteče 31. decembra.
Predstavnika Sveta in Komisije
Finski premier Matti Vanhannen se je parlamentu uvodoma zahvalil za dobro sodelovanje, kar se je pokazalo predvsem s sprejemom zakonodajnega paketa REACH, direktive o storitvah in Sedmega okvirnega raziskovalnega programa EU. V predstavitvi sklepov Evropskega sveta je Vanhanen pojasnil, da je bil osrednji del razprave namenjen širitvenemu procesu Unije, pri čemer so se sogovorniki strinjali, da je bil dosedanji proces uspešen, saj je združil Evropo in odpravil delitve iz časov hladne vojne.
"Turško članstvo v Uniji ni bilo na dnevnem redu Sveta, saj so bile odločitve o napredku Turčije k pristopu sprejete na svetu zunanjih ministrov. Finska je med svojim predsedovanjem poskušala najti rešitve za implementacijo protokola iz Ankare in neposredno trgovanje s severnim Ciprom, vendar smo bili neuspešni in morali sprejeti ukrepe. Razmere so bile jasne: Turčija ni spoštovala obveznosti, kar je prineslo posledice. Ob tem pa poudarjam, da je prihodnost Turčije v EU, pridružitveni proces se ni ustavil in ni postavljen na stranski tir. Morda se je upočasnil, toda cilj ostaja nespremenjen," je dejal finski premier in dodal, da imajo države Zahodnega Balkana realne možnosti za članstvo, kar ostaja bistvenega pomena za Unijo. Na vrhu tudi ni bilo razprave o mejah širitve Evrope.
Glede ustavne pogodbe Vanhanen meni, da se je v času finskega predsedovanja vzdušje spremenilo, saj države članice po obdobju premisleka ugotavljajo, da je predlog Evropske ustave dobro premišljen in učinkovit sveženj rešitev, ki pa ga ni mogoče vnovič ponuditi tistim, ki so ga zavrnile. Ker pa je predlog dobro uravnotežen, tudi vnovična pogajanja od začetka niso sprejemljiva. "Institucionalne določbe v Ustavni pogodbi so plod dolgih pogajanj in premisleka. Težko je spet odpreti pogajanja, ne da bi ob tem ustvarili novih problemov. Osebno tudi menim, da razdelitev pogodbe ni ustrezna rešitev (...) Doslej je pogodbo ratificiralo 16 držav, do konca leta jih bo 18 - vendar ne gre za vprašanje številk. Ustava ne bo veljavna, če je ne bo podprlo vseh 27 članic in zdi se smiselno, da poskušamo najti rešitev pred letom 2009, pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament in imenovanjem Komisije," je prepričan finski premier.
Čeprav države članice na Evropskem Svetu niso dosegle soglasja glede aktiviranja člena 42 Pogodbe EU ("premostitvena klavzula") s katerim bi se ukrepe, ki se nanašajo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, premestilo v tako imenovani prvi steber Unije, pa so se strinjale, da mora način sprejemanja odločitev na področju notranjih zadev in pravosodja postati bolj učinkovit, v skladu z načeli iz Ustavne pogodbe. Svet je razpravljal tudi o priseljevanju, pri čemer so udeleženci izrazili solidarnost s sredozemskimi državami, ki so poleti nosile največje breme reševanja problematike nezakonitih priseljencev: "Strinjali smo se, da rabimo temeljit, obsežen pristop k problematiki zakonitega in nezakonitega priseljevanja, ki je zelo zapleten problem. Priseljevanje ni samo vprašanje nadzora meja, ključni so razmere v državi izvora priseljencev in ustrezni politiki priseljevanja, ki jo Unija nujno potrebuje zaradi starajočega se prebivalstva. Evropa ni otok, ki bi se lahko zaprl pred zunanjim svetom."
Na koncu svojega nastopa je premier Vanhanen še omenil, kako so mediji nedavni Evropski svet ocenili za dolgočasnega in za najbolj pustega doslej, saj ni bilo dramatičnih odločitev in rešitev, sprejetih v zadnjem trenutku, sredi noči: "Če je bil dolgočasen, ker so bile odločitve sprejete v skladu s postopkom in pravočasno, potem pravim: dolgočasen sem in ponosen na to. Evropa rabi dejanske rezultate, ne pa politične drame. Prepričan sem, da je Evropa rezultatov najboljši način za napredek Unije. Rabimo praktične rešitve, ki bodo državljanom prinesle spremembe. Na teh temeljih moramo graditi, če želimo razviti verodostojnost Unije in oblikovati strukture, kot je Ustavna pogodba."
Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso meni, da je Evropski svet pokazal, da se Unija lahko premika skozi Evropo konsenza in napredka, pri čemer si je finsko predsedstvo vseskozi prizadevalo za rezultate in partnerstvo med Svetom, Komisijo in parlamentom: "V iztekajočem se letu se o EU ne govori več kot igri z ničelno vsoto, temveč možnosti, kjer pridobijo vsi. Primeri so direktiva o storitvah, širitev, energetska politika, REACH in novi schengenski sistem. Vse tri institucije so se osredotočile na rezultate, ne na medsebojne spopade."
Predsednik Komisije je nato poudaril, da mora biti širitveni proces usklajen z integracijsko zmožnostjo Unije. Glede priseljevanja so se voditelji strinjali, da ni dovolj obvladovati posledice, temveč se je treba problema lotiti pri samem viru. Podobno kot premier Vanhanen pa je Barroso obžaloval, ker se članice niso mogle dogovoriti o aktiviranju premostitvene klavzule za povečanje učinkovitosti sprejemanja odločitev na področju notranjih zadev in pravosodja.
Barroso je poslance še opozoril, da se je gospodarska rast v letu 2006 bistveno izboljšala, kar kaže na učinkovitost reform, glede energetske politike in podnebnih sprememb pa opomnil, da "Evropski državljani Uniji ne bodo hvaležni za neodločnost na tem področju" , izrazil pa je tudi prepričanje, da med državami članicami nastaja pripravljenost za nadaljevanje začetega dela glede Ustave, saj "se Evrope prihodnosti ne da graditi z orodji preteklosti" .
Predstavniki političnih skupin
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE): "V času finskega predsedovanja smo dosegli številne uspehe: paket REACH, direktiva o storitvah, Sedmi okvirni raziskovalni program - tudi kot parlament smo lahko ponosni na to. Omenjeni so bili težavni odnosi z Rusijo. To je partnerstvo z določenimi težavami. Poudarjamo, da partnerstvo mora obstajati, nočemo pa si zagotavljati oskrbe z energijo na račun človekovih pravic. Ne moremo se igrati z mislijo, da bi posamezne države sklepale dvostranske sporazume z Rusijo, take lahko sklepa le EU kot celota. (...) Kompromis glede Turčije je dober: nočemo spora z njo, smo partnerji in tudi prijatelji smo, toda tudi Turčija mora izpolniti svoje obveznosti, zato je pot ki smo jo ubrali, dobra. (...) Glede Ustave pa si v Evropski ljudski stranki zelo želimo, da bi dosegli jasne rezultate še pred naslednjimi evropskimi volitvami. Upam, da bo skupna izjava parlamenta, Sveta in Komisije 25. marca že nakazala voljo, da se EU pripelje v lepo prihodnost."
Martin SCHULZ (PES, DE): "Evropski vrh je dal jasen signal, da se Evropa zaveda svoje odgovornosti za širitev. Perspektiva pristopa je to, kar ustvarja mir v preteklosti in sedaj. Tisti ki menijo, da se širitev lahko nadaljuje brez potrebnih reform v okviru ustavnega procesa, so prav tako dobili jasen signal - ne bo širitve. Potrebujemo učinkovito Evropo, a brez nujnih reform, ustavnih sprememb, to ne bo šlo. (...) Evropski parlament je skupaj z vami dokončal dva pomembna zakonodajna postopka. Direktiva o storitvah je eden največjih uspehov, saj iz neoliberalnega uničevalnega projekta postal socialno uravnotežen. Drugi uspeh je paket REACH: predstavniki kemične industrije in Greenpeaca so nazdravili, torej to ni tako slab zakonodajni akt."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Na svetu ste govorili o tokovih priseljencev, a ste se preveč osredotočali na varnost. Sprejemamo sklepe, ki govorijo o širši sliki. Potrebno je odpreti vrata za zakonito priseljevanje, ne le zapirati vrat za nezakonitega. Zagotoviti je treba varovanje zunanjih meja, vendar rabimo tudi širše ukrepe. Pomislimo na Sudan - ali bomo spoštovali listino ZN o tem, da zaščitimo vse. Kaj pa Libanon, Pakistan itd. Treba je zagotoviti, da bodo ljudje tam živeli v miru, sicer se bodo še naprej priseljevali."
Brian CROWLEY (UEN, IR): "Kot je povedal predsedujoči Sveta v časnikih ni bilo naslovov, kako so članice vlekle vsaka na svojo stran - mislim, da je to uspeh. Ko nam kaj ne uspe, je postavljeno na prvo stran, mislim pa, da smo uspešni. To smo dosegli z dobro koordinacijo in sodelovanjem.(...) V zaključkih sveta so dobre stvari - solidarnost med članicami, sporazum z Rusijo, zagotoviti pa je treba tudi, da ne bo dvostranskih sporazumov z Rusijo, ki je pomembna soseda, zato ne moremo pa vsega skupaj prepustiti enostranskim odločitvam. Glede priseljevanja se strinjam, da je treba pogledati vzroke. Pomislimo na Darfur - mednarodna skupnost se praktično ni odzvala in dolgo je trajalo tudi da smo se mi odzvali. Toda ljudje v Darfurju danes nimajo nič od nas, zapustili smo jih, tako kot so jih Združeni narodi."
Monica FRASSONI (Zeleni/EFA): "Finskemu predsedstvu gredo zahvale za pomembne teme: priseljevanje, ustavna pogodba, podnebne spremembe. Želeli bi, da bi bili sklepi v zvezi z jedrsko energijo bolj pametni, saj nove jedrske elektrarne ne bodo rešile naših problemov, misliti moramo tudi na nesreče. Razprava na vrhu, ki govori o Evropi rezultatov pa me ne prepriča. V Tampereju je predsedstvo doseglo več na področju priseljevanja. Finska, Švedska in Avstrija so istočasno pristopile in takrat smo govorili o potrebi po ustavni pogodbi. Danes vidimo, da večina v parlamentu skuša pravi, da ustavna pogodba, ki so jo že zavrnili, ne more biti ratificirana. Treba bo spremeniti pogodbo, najti nova zavezništva, da bi dosegli institucionalno reformo.
Določena skupina znotraj parlamenta je bila prepričana, da bi morali rešiti vprašanje razdelitve Cipra pred vstopom te države v EU, česar nismo storili in imamo zdaj težave. Ne vidim napredka in konkretnih rezultatov. Ne morem reči, da se m zadovoljna s temi razmerami."
Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUE/NGL, DE): "Pozdravljam odprta vrata novim državam članicam in držanje obljub državam, ki smo jim dali obljube. Jasno pa mora ostati, da imajo vse države, ki delijo naše vrednote in izpolnjujejo kriterije, pravico, da dajo prošnjo za članstvo. Menim da Nica ni dobra podlaga za nadaljnje delo. Za prihodnost EU je pomembno okrepiti sposobnost sodelovanja. Spremeniti se morajo ne le kandidatke, najprej se mora spremeniti EU sama in sem sodi tudi rešitev ustavne krize. Odločilnega pomena je, da obdobje razmisleka prinese rezultate. Zgolj prazne obljube ne pomagajo, ljudje morajo z Evropo spet povezati tudi svojo osebno perspektivo."
Nigel FARAGE (IND/DEM): "Čestitke, toda pozabljate, da več kot četrtina držav članic ignorira proces ratifikacije ustave. Ustava je morda mrtva, njena vsebina pa gotovo ne. (...) Slavite skupno energetsko politiko, želite spodbuditi aktivnosti v zunanjih zadevah, greste naprej, ne glede na vse. To boste predali tudi Merklovi, ki bo še bolj ambiciozna. Kako naprej? Nova ustava - a Francozom in Nizozemcem ne bomo omogočili novega referenduma. V Veliki Britaniji tega ne bomo storili, ampak bomo vse skupaj bomo dali v presojo ljudstvu."
20061214IPR01533
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
