KONČNO
A6-0128/2005
2.5.2005
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
(KOM(2003)0424 – C5‑0329/2003 – 2003/0165(COD))
Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano
Poročevalka:
Adriana Poli Bortone
Pripravljavec osnutka(*):
Alexander Stubb , Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori – člen 47 Poslovnika
PE 353.302v03-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................36
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................39
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ..........................75
POSTOPEK............................................................................................................................123
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori – člen 47 Poslovnika
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
( KOM(2003)0424 – C6‑0329/2003 – 2003/0165(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2003)0424 )
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6‑0329/2003 ),
– ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano in mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ( A6‑0128/2005 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava -1 a (novo)
(- 1a) Raznolika in uravnotežena prehrana je predpogoj za dobro zdravje. Posamezni proizvodi so zgolj relativnega pomena v primerjavi s celotnim kontekstom prehrane, pri čemer je prehrana le eden od številnih dejavnikov, ki vplivajo na razvoj določenih bolezni pri ljudeh. Ostali dejavniki, kot so starost, genska nagnjenost, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in drugih mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko prav tako igrajo veliko vlogo pri sprožitvi bolezni ljudi. Te dejavnike je treba upoštevati pri priporočilih, ki jih je pripravila Evropska unija na področju zdravja.
Obrazložitev
Zakonodajno besedilo se mora začeti s tem opozorilom.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 3 a (novo)
(3a) Ta uredba naj ne velja za navadna sporočila - bodisi vključena v tržno komuniciranje bodisi ne - v zvezi s kampanjami zdravstvenih organov za spodbujanje zdravega prehranjevanja z določenimi živili, npr. s priporočenim številom porcij sadja, zelenjave in mastnih rib.
Obrazložitev
Uredba ne sme prepovedati posredovanja sporočil o zdravem prehranjevanju v okviru kampanj nacionalnih organov in njihove prisotnosti pri označevanju, oglaševanju ali predstavljanju živil. V državah članicah npr. obstajajo kampanje za spodbujanje uživanja sadja in zelenjave ter mastnih rib.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 6
(6) Živila, ki se oglašujejo s takimi navedbami in trditvami, lahko potrošnik razume kot proizvode, ki imajo v primerjavi s podobnimi ali drugimi proizvodi, ki jim take hranilne snovi niso dodane, hranilne, fiziološke in zdravstvene prednosti. Na podlagi tega lahko potrošnik izbira, kar neposredno vpliva na delež posameznih hranilnih ali drugih snovi v celotni prehrani na tak način, ki ne ustreza znanstvenim priporočilom. Da bi delovali v nasprotju s tem možnim neželenim učinkom, je primerno, da se v zvezi s proizvodi, za katere so navedene takšne navedbe in trditve, uvede določene omejitve. V tem smislu je vsebnost določenih snovi v proizvodu – na primer alkohola – ali profil hranilne vrednosti proizvoda primerno merilo pri odločanju, ali smejo biti na proizvodu navedene navedbe in trditve.
črtano
Obrazložitev
Samo trditev v zvezi z „neželenim“ učinkom prehranskih navedb in zdravstvenih trditev na živilih v uvodni izjavi ne more upravičiti „profilov hranilne vrednosti“ ter nadaljnjih prepovedi za prehranske navedbe in zdravstvene trditve na živilih v predlogu Komisije. To velja zlasti za domnevno obrazložitev popolne prepovedi prehranske navedbe in zdravstvene trditve na živilih glede na pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 % alkohola.
V skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 178/2002 je ustrezna ocena in analiza tveganja – in ne le izjave domnevnih povezav – predpogoj za standardizacijo živilske zakonodaje. Brez ustrezne analize tveganja ne more biti osnove za zakonodajni pristop, ki vključuje „profile hranilne vrednosti“.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 7
(7) Pri določitvi profila hranilne vrednosti se lahko upoštevajo deleži različnih hranilnih snovi in snovi s hranilnim in fiziološkim učinkom, zlasti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, soli/natrija in sladkorja, katerih prekomerno uživanje ni priporočljivo, pa tudi polinenasičenih in mononenasičenih maščobnih kislin, dostopnih ogljikovih hidratov razen sladkorja, vitaminov, mineralov, proteinov in balastnih snovi . Pri določitvi profilov hranilne vrednosti se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa bi naj bil zaupan Komisiji .
(7) Pri določitvi profila hranilne vrednosti se morajo upoštevati deleži vseh različnih hranilnih snovi in snovi s hranilnim in fiziološkim učinkom. Pri določitvi profilov hranilne vrednosti se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa bi naj bil zaupan Evropski agenciji za varno hrano .
Obrazložitev
Določitev profila hranilne vrednosti je znanstveni postopek in ga mora zato izvesti izključno EFSA. Komisija mora te profile hranilne vrednosti priznati. Profili hranilne vrednosti se ne smejo zmanjšati na vsebnost sladkorja, soli in maščobe zadevnih živil.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 11
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti.
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti ; vendar pa je treba poskrbeti za nadomestilo za nekatere strukturne in organizacijske omejitve malih in srednje velikih podjetij. Znanstvena utemeljitev mora biti sorazmerna z naravo prednosti, ki jih ponuja proizvod.
Obrazložitev
Nekatere od težav, ki jih imajo mala in srednje velika podjetja z izpolnjevanjem člena 14, so na primer prevodi prehranskih navedb v različne jezike.
Ta splošna načela, ki jih sprejema Uredba o ustanovitvi Evropske agencije za varno hrano, pomenijo, da je treba v uredbi določiti, kaj je za konkreten podatek o proizvodu sorazmerno. Raven znanstvene utemeljitve, zahtevane za trditev o zmanjšanem tveganju za nastanek bolezni, bi bila zato višja od tiste, ki se zahteva za funkcionalno trditev.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 13
(13) Treba je sestaviti tudi seznam dovoljenih prehranskih navedb in posebnih pogojev za njihovo uporabo na podlagi pogojev za uporabo takšnih navedb, ki so bile dogovorjene na nacionalni in mednarodni ravni in določene v zakonodaji Skupnosti. Ta seznam je treba redno posodabljati. Poleg tega je za primerjalne navedbe potrebno, da so proizvodi, ki se jih primerja, jasno prepoznavni za končnega potrošnika.
(13) Treba je sestaviti tudi seznam dovoljenih prehranskih navedb in posebnih pogojev za njihovo uporabo na podlagi pogojev za uporabo takšnih navedb, ki so bile dogovorjene na nacionalni in mednarodni ravni in določene v zakonodaji Skupnosti. Ta seznam je treba redno posodabljati, da se upošteva razvoje v znanosti, novo znanje in tehnike . Poleg tega je za primerjalne navedbe potrebno, da so proizvodi, ki se jih primerja, jasno prepoznavni za končnega potrošnika.
Obrazložitev
Seznam prehranskih navedb se mora prilagoditi stalnemu znanstvenemu in tehničnemu razvoju, tako da z najmanjšim časovnim zaostankom kar najbolje upošteva vse novo znanje in tehnike.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 15
(15) Poleg prehrane obstajajo številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihične in vedenjske funkcije. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in zato je izredno težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil. Zato je ustrezno, da se prepove uporabo navedb in trditev, ki se nanašajo na psihično in vedenjsko delovanje.
(15) Poleg prehrane obstajajo številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihične in vedenjske funkcije. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in zato je izredno težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil. Zato je ustrezno, da se pri uporabi navedb in trditev, ki se nanašajo na psihično in vedenjsko delovanje, zahteva znanstvene dokaze .
Obrazložitev
Kriteriji za ocenjevanje navedb in trditev morajo biti znanstveni dokazi.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 16
(16) Direktiva Komisije št. 96/8/ES z dne 26 februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjševanje telesne teže, doloca, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o casovni enoti ali o možni izgubi teže, ki je lahko posledica njihove uporabe, ali podatkov o zmanjšanju obcutka lakote ali povecanju obcutka sitosti. Vedno vec živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporocilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se za vsa živila prepove navajanje takšnih lastnosti.
(16) Direktiva Komisije št. 96/8/ES z dne 26 februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjševanje telesne teže, doloca, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o casovni enoti ali o možni izgubi teže, ki je lahko posledica njihove uporabe, ali podatkov o zmanjšanju obcutka lakote ali povecanju obcutka sitosti. Vedno vec živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporocilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se dovoli navajanje takšnih lastnosti samo takrat, kadar obstaja za to zadostna znanstvena podlaga .
Obrazložitev
Glej obrazložitev člena 11(1).
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 17
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi ustaljenih in nespornih znanstvenih spoznanj , je treba oceniti in odobriti na drugačen način. Zato je treba sestaviti seznam dopustnih trditev, ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi sprejetih znanstvenih spoznanj , je treba oceniti na drugačen način. Zato je treba, po posvetovanju z Agencijo, sestaviti seznam dopustnih trditev Skupnosti , ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.
Obrazložitev
„Ustaljena in nesporna znanstvena spoznanja“ morajo pretehtati neodvisni znanstveniki. Zato je sodelovanje Evropske agencije za varno hrano (EFSA) nujno.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 19
(19) Raznolika in uravnotežena prehrana je predpogoj za dobro zdravje in posamezni proizvodi imajo relativno pomembnost v smislu celotne prehrane, in ta prehrana je eden od več dejavnikov, ki vplivajo na nastop nekaterih človeških bolezni. Ostali dejavniki, kot so starost, genska nagnjenost, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko vsi vplivajo na nastop človeških bolezni. Posebne zahteve po označevanju morajo zato veljati za trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za nastanek bolezni.
(19) Raznolika in uravnotežena prehrana, ob upoštevanju različnih prehrambenih navad, tradicionalnih proizvodov in gastronomskih kultur v državah članicah in njihovih regijah, ki zaslužijo spoštovanje in ohranitev, je predpogoj za dobro zdravje in že en sam proizvod lahko ima neizpodbiten pomen za prehrano kot celoto; ob tem je prehrana eden od večih dejavnikov, ki vplivajo na nastop nekaterih človeških bolezni. Ostali dejavniki, kot so starost, genska nagnjenost, raven telesne dejavnosti, uporaba tobaka in mamil, izpostavljenost vplivom okolja in stres, lahko vsi vplivajo na nastop človeških bolezni. Posebne zahteve po označevanju morajo zato veljati za trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za nastanek bolezni.
Obrazložitev
Namen je varovanje proizvodnje in distribucije značilnih proizvodov, ki so ključnega pomena za dobro zdravje.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 20
(20) Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, je treba upoštevati ubeseditev in predstavitev trditev v zvezi z zdravjem upoštevati pri mnenju Agencije in pri postopku odobritve, ki mu sledi .
(20) Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, je treba upoštevati natančno vsebino in predstavitev trditev v zvezi z zdravjem pri mnenju Agencije.
Obrazložitev
EFSA je odgovorna le za znanstveno vrednotenje in mora v svojem mnenju preučiti vsebino.
Predlog spremembe 12
Uvodna izjava 22
(22) Zaradi preglednosti in izogibanja združenim prijavam v zvezi s trditvami, ki so že bile ocenjene, je treba vzpostaviti register takih trditev.
(22) Zaradi preglednosti in izogibanja združenim prijavam v zvezi s trditvami, ki so že bile ocenjene, je treba vzpostaviti in ohranjati javni register takih trditev.
Obrazložitev
Register bo po vzpostavitvi na voljo javnosti in redno posodobljen.
Predlog spremembe 13
Uvodna izjava 25 a (novo)
.
(25a) Potrebe evropske živilske industrije, in še zlasti potrebe malih in srednje velikih podjetij, je treba upoštevati za zagotavljanje, da se ne izpodkoplje inovativnost in konkurenčnost.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 26
(26) Treba je določiti prehodni rok, da bi proizvajalcem živil omogočili, da se prilagodijo dolocbam te uredbe.
(26) Treba je dolociti dovolj dolg prehodni rok, da bi proizvajalcem živil omogočili, še zlasti malim in srednje velikim podjetjem, da se prilagodijo določbam te uredbe.
Obrazložitev
Namen je poudarjanje težav, s katerimi se srečajo mala in srednje velika podjetja ob prilagajanju tovrstnim spremembam zakonodaje.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 26 a (novo)
(26a) Treba je pravočasno oblikovati splošno obveščevalno kampanjo o zadevah, povezanih s prehrano, in pomembnosti pridobivanja zdravih prehrambenih navad.
Obrazložitev
Prekomerna telesna teža postaja velik problem v Evropski uniji. Zato je treba vzporedno z uvedbo te uredbe začeti s splošno kampanjo o prehrambenih navadah, da se poveča ozaveščenost javnosti.
Predlog spremembe
16
Člen 1, odstavek 2
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve za označevanje, predstavitev in oglaševanje živil, namenjenih končnemu potrošniku. Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam ter podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve v tržnem komuniciranju glede živil za označevanje, predstavitev in oglaševanje živil, namenjenih končnemu potrošniku. Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam ter podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
Vendar pa ne velja za tista živila, ki se predstavljajo in prodajajo nepakirana, tj. brez embalaže, ter ne velja za sadje in zelenjavo (sveži proizvodi).
Obrazložitev
Mala podjetja, kot so pekarne, ki same izdelujejo svoje proizvode in jih prodajajo neposredno iz svojih prostorov, je treba izvzeti iz obsega te uredbe.
Predlog spremembe
17
Člen 1, odstavek 3 a (novo)
3a. Ta uredba velja brez poseganja v naslednje predpise Skupnosti:
– Direktiva Sveta 89/398/ES z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic, ki velja za živila za posebne prehranske namene
in direktive, sprejete na njeni podlagi;
– Direktiva Sveta 80/777/ES z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z izkoriščanjem in trženjem naravnih mineralnih vod 2 ;
– Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi 3 ;
– Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino 4 ;
– Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu 5 in uredbe Komisije za njeno izvajanje.
1 UL L 186, 30.6.1989, str. 27.
2 UL L 229, 30.8.1980, str. 1.
3 UL L 330, 5.12.1998, str. 32.
4 UL L 179, 14.7.1999, str. 1.
5 UL L 328, 23.12.2000, str. 2.
Obrazložitev
Ta posebna zakonodaja Skupnosti zagotavlja zaščito, preglednost trga in prost pretok teh proizvodov ter učinkovito zajema cilje predlagane nove uredbe, tj. zagotavlja visoko stopnjo varstva potrošnikov, izboljšuje prosti pretok blaga na notranjem trgu, zvišuje stopnjo pravne varnosti gospodarskih subjektov, zagotavlja pošteno konkurenco ter spodbuja in varuje uvajanje novosti na področju živil, ki so predmet tega predloga.
Za vina že veljajo posebne določbe Skupnosti, ki urejajo njihovo označevanje, opise, predstavitev in tudi oglaševalske dejavnosti in obveščanje.
Predlog spremembe
18
Člen 1, odstavek 4
4. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene, določene v zakonodaji Skupnosti.
4. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene ter tiste v zvezi z prehranskimi dopolnili , kot je določeno v zakonodaji Skupnosti.
Obrazložitev
Da se izogne negotovosti, ali so prehranska dopolnila vključena v obseg te uredbe, se prehranska dopolnila posebej omenjajo v členu 1.4.
Predlog spremembe
19
Člen 1, odstavek 4 a (novo)
4a. Ta uredba se ne uporablja za blagovne znamke, ki so v skladu z določbami Direktive Sveta 89/104/EGS 1 (direktiva o blagovni znamki) ali Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 2 (o blagovni znamki Skupnosti).
1 UL L 40, 11.2.1989, str. 1.
2 UL L 11, 14.1.1994, str. 1.
Obrazložitev
Vključitev blagovnih znamk v obseg uredbe bi povzročila veliko pravno negotovost in bi bila neugodna za obstoječe lastnike blagovnih znamk, ki so deloma močno odvisni od prepoznanja znamke.
Predlog spremembe
20
Člen 2, uvodni del
Za namene te uredbe veljajo opredelitve pojmov „hrana“, „nosilec živilske dejavnosti“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(3), 3(8) in 3(18) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta.
Za namene te uredbe :
(a) veljajo opredelitve pojmov „hrana“, „nosilec živilske dejavnosti“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(3), 3(8) in 3(18) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta
;
(b) veljajo opredelitev pojma „prehransko dopolnilo“ iz Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10 junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih ter opredelitve pojmov „označevanje hranilne vrednosti živil“, „protein“, „ogljikov hidrat“, „sladkorji“, „maščobe“, „nasičene maščobne kisline“, „mononenasičene maščobne kisline“, „polinenasičene maščobne kisline“ in „balastna snov“, določene v Direktivi Sveta 90/496/EGS.
(c) velja opredelitev pojma „označevanje“, določenega v členu 1(3)(a) Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil 2 .
1 UL L 183, 12.7.2002, str. 51.
2 UL L 109, 6.5.2000, str. 29.
Obrazložitev
Še naprej veljajo opredelitve evropske zakonodaje o živilih.
Predlog spremembe
21
Člen 2, odstavek 2, točka 1
(1) „navedba ali trditev“ pomeni vsako sporočilo ali predstavitev, ki ni obvezna v okviru zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje, vključno s slikovno, grafično predstavitvijo ali predstavitvijo s simboli, ki navaja, predlaga ali namiguje, da ima živilo posebne značilnosti;
(1) „navedba ali trditev“ pomeni vsako sporočilo ali predstavitev, ki ni obvezna v okviru zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje, vključno s slikovno, grafično predstavitvijo ali predstavitvijo s simboli, v kateri koli obliki, ki navaja, predlaga ali namiguje, da ima živilo posebne značilnosti;
Obrazložitev
Opredelitev navedb ali trditev mora biti jasna, da ne pride do nesporazumov.
Predlog spremembe
22
Člen 2, odstavek 2, točka 3
(3) „druga snov“ pomeni snov, ki ni hranilna snov s hranilnim ali fiziološkim učinkom;
(Ne vpliva na slovensko različico.)
Obrazložitev
(Ne vpliva na slovensko različico.)
Predlog spremembe
23
Člen 2, odstavek 2, točka 8
(8) „povprečni potrošnik“ je potrošnik, ki je zmerno dobro obveščen ter zmerno pazljiv in razsoden.
(Ne vpliva na slovensko različico.)
Obrazložitev
(Ne vpliva na slovensko različico.)
Predlog spremembe
24
Člen 2, odstavek 2, točka 8 a (novo)
(8a) „zdravje“ je splošno stanje fizičnega, psihološkega in socialnega dobrega počutja.
Obrazložitev
Ker predlagana uredba pretežno vsebuje pravila o zdravstvenih navedbah, predlog ne vsebuje opredelitve o zdravju. Spodaj predlagana opredelitev je opredelitev, ki jo je obdržala WHO.
Predlog spremembe
25
Člen 2, odstavek 2, točka 8 b (novo)
(8b) „skupina živil“ je skupina prehrambenih proizvodov, ki imajo enake lastnosti in vsebnost hranilnih snovi ter uporabo.
Obrazložitev
V predlogu se na več mestih sklicuje na kategorije živil, ne da bi bilo opredeljeno, kaj to dejansko pomeni. Neopredeljena kategorija živil lahko obsega proizvode z zelo različno sestavo, v katerih lahko vsebnost sladkorja, maščob in drugih hranilnih dosega stopnje od nič do zelo višjih stopenj. Zato je treba zaradi pravne varnosti in jasnosti „kategorijo živil“ opredeliti v členu 2 ob drugih opredelitvah.
Predlog spremembe
26
Člen 3, odstavek 2, točka (a)
(a) biti napačni ali zavajajoči;
(a) biti napačni, dvoumni ali zavajajoči;
Predlog spremembe 27
Člen 3, odstavek 2, točka (c)
(c) navajati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi;
(c) navajati, predlagati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi;
Obrazložitev
Sledi iz opredelitev navedb in trditev iz člena 2.
Predlog spremembe
28
Člen 3, odstavek 2, točka (d a) (novo)
(da) spodbuja ali opravičuje presežno uživanje hrane ali zmanjšuje pomen zdrave prehrane;
Predlog spremembe
29
Člen 4
Člen 4
črtano
Omejitve uporabe prehranskih navedb in zdravstvenih trditev
1. Komisija določi v roku 18 mesecev po sprejemu te uredbe v skladu s postopkom iz člena 23(2) posebne profile hranilnih vrednosti, ki jih morajo upoštevati živila ali določene kategorije živil, da so lahko opremljene s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami.
Profili hranilne vrednosti veljajo zlasti za vsebnost spodaj navedenih hranilnih snovi v živilu:
(a) maščoba, nasičene maščobne kisline, transmaščobne kisline,
(b) sladkor,
(c) sol/natrij.
Profili hranilnih vrednosti temeljijo na znanstvenih spoznanjih o prehrani in njenem pomenu za zdravje ter zlasti na pomenu hranilnih in drugih snovi s hranilnim in fiziološkim učinkom na kronična obolenja. Komisija se pri določitvi profilov hranilnih vrednosti posvetuje z Agencijo, interesnimi skupinami, zlasti z živilskopredelovalno industrijo in s potrošniškimi združenji.
Izjeme in posodobitve, s katerimi se upošteva ustrezna znanstvena dogajanja, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23(2).
2. Z odstopanjem od odstavka 1 so prehranske navedbe, ki se nanašajo na zmanjšanje vsebnosti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, sladkorja in soli/natrija, dovoljene, če so v skladu s pogoji iz te uredbe.
3. Pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumskega odstotka alkohola, nimajo:
(a) zdravstvenih trditev;
(b) prehranskih navedb, z izjemo tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje alkohola ali energijskih vrednosti.
4. Druga živila ali kategorije živil, ki niso navedeni v odstavku 3 in za katere je treba uporabo prehranskih navedb in zdravstvenih trditev omejiti ali prepovedati, se lahko določijo v skladu s postopkom iz člena 23(2) in glede na znanstvena spoznanja.
Predlog spremembe
30
Člen 5, odstavek 1, točka (a)
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost snovi, glede katere so navedene navedbe, ima dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ;
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost hranila ali druge snovi, glede katere so navedene navedbe, ima navedeni dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazala sprejeta znanstvena spoznanja ;
Obrazložitev
Izraz „splošno sprejeti podatki“ ni bil opredeljen. Predlog spremembe skuša pojasniti to točko.
Predlog spremembe
31
Člen 5, odstavek 1, točka (b)
(b) snov, za katero so navedene navedbe:
(b) hranilo ali druga snov, za katero so navedene navedbe:
Predlog spremembe
32
Člen 5, odstavek 1, točka (c)
(c) kjer je to v uporabi, je snov, za katero so navedene navedbe, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
(c) kjer je to v uporabi, je hranilo ali druga snov, za katero so navedene navedbe, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
Predlog spremembe
33
Člen 5, odstavek 1, točka (d)
(d) količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino snovi, za katero navedbe in trditve veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
(d) količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino hranila ali druge snovi, za katero navedbe in trditve veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
Predlog spremembe
34
Člen 5, odstavek 2
2. Uporaba prehranskih navedb in zdravstvenih trditev je dovoljena samo, če se od povprečnega potrošnika lahko pričakuje, da bo razumel dobrodejne učinke, navedene v navedbi ali trditvi.
črtano
Obrazložitev
Navedbe in trditve, ki za potrošnika niso smiselne, so zavajajoče in jih zato zajema Direktiva 84/450/EGS o zavajajočem oglaševanju. Posebna določba o prepovedi takšnih navedb in trditev v zvezi s tem zato ni potrebna.
Predlog spremembe
35
Člen 6, odstavek 1
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na in so utemeljene s splošno sprejetimi znanstvenimi podatki .
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na in so utemeljene s splošno sprejetimi znanstvenimi spoznanji .
Obrazložitev
Izraz „splošno sprejeti podatki“ ni bil opredeljen in zato obstaja zaskrbljenost v zvezi z njegovim razlaganjem. Pri postopku za utemeljitev je treba upoštevati težo dokazov in ravnovesje možnosti, da je povezava med živilom ali sestavino živila in koristjo za zdravje veljavna. Predlogi EU trenutno ne obravnavajo vprašanj znanosti na podlagi soglasja in nastajajoče znanosti. Potrebna je določba o trditvi v zvezi s koristmi za zdravje na zgodnejši stopnji postopka odkritja, v nasprotnem primeru bi to lahko ohromilo ali upočasnilo raziskovalne pobude. Lahko bi se razvil ustrezen jezik pri zapisovanju navedb in trditev, vključno z uporabo modalnih glagolov (npr. „smeti“, „moči“, „hoteti“) in rabo terminologije WHO/WCRF: „prepričljive“, „verjetne“, „možne“, „nezadostne“ ravni dokazov. Da bi se to upoštevalo, predlagamo izraz „splošno sprejeta znanstvena spoznanja“.
Predlog spremembe
36
Člen 7
1. Uporaba prehranskih navedb ali zdravstvenih trditev ne prispeva k prikrivanju celotne hranilne vrednosti živila. V ta namen se zagotovijo podatki, ki potrošniku omogočajo razumevanje pomembnosti živil s prehranskimi navedbami ali zdravstvenimi trditvami v njegovi dnevni prehrani.
Takšni podatki vsebujejo:
Kjer obstajajo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve, razen v zvezi s splošnim oglaševanjem, se podatki o hranilni vrednosti zagotovijo v skladu z Direktivo 90/496/EGS.
(a) kjer obstajajo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve, razen v zvezi s splošnim oglaševanjem, podatki o hranilni vrednosti , zagotovljeni v skladu z Direktivo 90/496/EGS ali, v primeru prehranskih dopolnil, v skladu z Direktivo 2002/46/ES o prehranskih dopolnilih .
Za zdravstvene trditve morajo zagotovljeni podatki vsebovati podatke v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS.
(b) za zdravstvene trditve, podatke v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS.
Sklicevati se je treba tudi na energijsko vrednost in vsebnost hranil in drugih sestavin na proizvod ali obrok, s čimer se potrošnikom omogoči lažja uporaba.
Poleg tega in odvisno od primera je količina snovi, na katero se navezujejo prehranske navedbe in zdravstvene trditve in ki je ni na oznaki hranilne vrednosti, navedena tudi blizu prehranske navedbe.
2. Poleg tega so blizu prehranske navedbe navedeni naslednji podatki, razen če obstoječa zakonodaja Skupnosti že ne zahteva, da se navede drugod na oznaki.:
(a) količina hranil ali drugih snovi, na katero se navezujejo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve in ki je ni na oznaki hranilne vrednosti ; in
(b) podatki v zvezi z vlogo živil s podatki o hranilni vrednosti ali zdravju v okviru uravnotežene prehrane. Ti podatki so posredovani z navedbo količine hranilnih snovi ali druge snovi, prisotne v živilih z navedbo ali trditvijo, glede na dnevno referenčno vrednost za zaužito količino za takšne hranilne ali druge snovi.
Obrazložitev
Prehranske navedbe in zdravstvene trditve so dragoceni podatki za potrošnike v zvezi s prisotnostjo ali odsotnostjo posameznih hranilnih snovi (ali drugih snovi) v živilskem proizvodu in/ali koristih za zdravje, ki jih omogoča uživanje živila. Vseeno je za izognitev prikrivanju celotnega hranilnega statusa živilskega proizvoda ključnega pomena, da se potrošnikom zagotovijo ustrezni podatki v zvezi z vključitvijo posameznih živil, zlasti tistih z navedbami in trditvami, v uravnoteženo prehrano.
Predlog spremembe
37
Člen 8, odstavek 2
2. Predlogi sprememb priloge se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23(2) in, če je primerno, po posvetu z Evropsko agencijo za varno hrano.
2. Predlogi sprememb priloge se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23(2) in, če je primerno, po posvetu z Evropsko agencijo za varno hrano in z vključevanjem sosveta potrošnikov, ki presodi dojemanje in razumevanje teh navedb in trditev.
Obrazložitev
Pomembno je oceniti dojemanje teh navedb in trditev in posvetovanje s skupinami potrošnikov, preden je potrebno soglašanje o katerih koli spremembah v prilogi.
Predlog spremembe
38
Člen 9, odstavek 1
1. Ne glede na Direktivo 84/450/EGS je prehranska navedba, ki primerja količino hranljive vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z živili iste kategorije , dopustna le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranljive vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.
1. Ne glede na Direktivo 84/450/EGS je prehranska navedba, ki primerja količino hranljive vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z drugačnim živilom ali drugo kategorijo živil , dopustna le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranljive vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.
Obrazložitev
Navedbe, ki primerjajo hranilno vrednost in/ali kalorično vrednost živila, bi morali biti na voljo za vse vrste živil, dokler povprečni potrošniki razumejo primerjavo. Te navedbe bi morale biti na voljo, da bi potrošnik dobil bolj razumljivo informacijo, npr. o vsebnosti vitamina C v izdelku v primerjavi s sadjem, ali vsebnost kalcija v primerjavi s kozarcem mleka.
Predlog spremembe
39
Člen 10, odstavek 1
1. Zdravstvene trditve so dovoljene, če so v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II in s posebnimi zahtevami iz tega poglavja ter so odobrene v skladu s to uredbo .
1. Zdravstvene trditve so dovoljene, če so v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II in s posebnimi zahtevami iz tega poglavja ter so bili sporočeni v skladu s postopkom iz člena 14, in če
(a) Komisija ni ugovarjala v času, določenem v členu 15(1), ali,
(b) kjer je Komisija ugovarjala, ni bila sprejeta nasprotna odločitev v skladu s postopkom iz člena 16(3), v 9 mesecih od prejema obvestila.
Obrazložitev
Cilj uredbe, zagotavljanje visoke stopnje varstva potrošnikov, se lahko prav tako doseže prek postopka obveščanja, kar je milejša izbira, ker zahteve po obveščanju zagotavljajo, da so odgovorni organi obveščeni o uporabi zdravstvenih trditev zaradi raziskovanja podatkov, če obstajajo dvomi v zvezi z resničnostjo ali osnovami v znanstvenih dejstvih in, če je primerno, zaradi preprečitve njihovega trženja. Besedilo odstavka 1(a) in (b) zagotavlja zanesljiv rok za to odločitev.
Predlog spremembe
40
Člen 10, odstavek 2, točka (a)
(a) izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja;
(a) kjer je primerno, izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja (na vidnem mestu na oznaki) ;
Obrazložitev
Nekatere zdravstvene trditve na primer niso povezane z uravnoteženo prehrano.
Predlog spremembe
41
Člen 11, naslov
Implicitne zdravstvene trditve
Omejitve uporabe nekaterih zdravstvenih trditev
Obrazložitev
Glede na vsebino člena je „Omejitve uporabe“ pravi naslov.
Predlog spremembe
42
Člen 11, odstavek 1
1. Naslednje implicitne zdravstvene trditve niso dopustne:
1. Naslednje zdravstvene trditve niso dopustne, razen če so znanstveno utemeljeni :
(a) trditve, ki opozarjajo na splošne, nespecifične prednosti hranljive snovi ali živila glede na splošno javno zdravje, dobro počutje;
(a) trditve, ki napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila;
(b) trditve, ki se nanašajo na psihične in vedenjske funkcije;
(c) trditve, ki ne glede na Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa ali obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja proizvoda;
(c) trditve, ki ne glede na Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa ali obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja proizvoda , razen če so znanstveno utemeljeni in sporočeni v skladu s to uredbo.
(d) trditve, ki se nanašajo na nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov, ali podatki, ki napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila.
(d) trditve, ki se nanašajo na nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov, razen če so znanstveno utemeljeni in sporočeni v skladu s to uredbo.
(da) trditve, ki so namenjeni izrecno otrokom.
Predlog spremembe
43
Člen 11, odstavek 2
2. Komisija objavi, če je potrebno, po posvetovanju z Agencijo podrobne smernice za uvedbo predloženega člena.
2. Komisija objavi, če je potrebno, po posvetovanju z Agencijo in organizacijami, ki zastopajo prehrambeno industrijo ter potrošnike, podrobne smernice za uvedbo predloženega člena, sestavljene v skladu s postopkom, iz člena 23(2) .
Obrazložitev
Zaželeno je, da se Komisija posvetuje tudi z zainteresiranimi stranmi in črpa iz njihovega znanja.
Predlog spremembe
44
Člen 12, odstavek 1
1. Ne glede na člen 10(1) se smejo pripraviti zdravstvene trditve, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj in normalne fiziološke telesne funkcije na podlagi splošno uveljavljenih in nespornih znanstvenih podatkov in ki jih povprečen potrošnik pravilno razume , če so na seznamu, predvidenem v odstavku 2.
1. Ne glede na člen 10(1) se smejo pripraviti zdravstvene trditve, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj in delovanje telesa na podlagi uveljavljenih in nespornih ter ustrezno podprtih znanstvenih spoznanj, če temeljijo na seznamu, predvidenem v odstavku 2.
Obrazložitev
Seznam z uveljavljenimi zdravstvenimi trditvami zmanjša upravne posledice predloga uredbe za manjša in srednje velika podjetja, ki jih povzročajo zajetne prošnje za odobritev. Tak seznam bo prav tako zmanjšal breme Agencije. Vendar pa za zagotavljanje največje obsežnosti seznama ni dovolj, da je predlaganje trditev za ta seznam dovoljeno le državam članicam, ampak tudi ustreznim interesnim skupinam (npr. potrošniškim skupinam in industriji).
Predlog spremembe
45
Člen 12, odstavek 2, pododstavek 1
2. Države članice pošljejo Komisiji sezname trditev najpozneje do ... [leto dni po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] v skladu z odstavkom 1.
2. Države članice in organizacije, ki predstavljajo živilsko industrijo in potrošnike pošljejo Komisiji sezname trditev najpozneje do ... [leto dni po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] v skladu z odstavkom 1.
Predlog spremembe
46
Člen 13, odstavek 1
1. Z odstopanjem od člena 2(1) Direktive 2000/13/ES so mogoče trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja, če je to odobreno v skladu s to uredbo.
1. Z odstopanjem od člena 2(1) Direktive 2000/13/ES so mogoče trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja, če se o tem obvesti v skladu s to uredbo.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe izhaja iz predloga spremembe člena 10(1) in spremembe postopka obveščanja iz tega člena.
Predlog spremembe
47
Člen 14, naslov in odstavek 1
Vloga za odobritev
Prijava
1. Za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1 člena 10 je treba vložiti vlogo pri upravnem organu.
1. Prijava iz odstavka 1 člena 10 , ko da proizvajalec proizvod prvič v promet ali, v primeru proizvoda, proizvedenega v tretji državi, ko to stori uvoznik, se opravi pri upravnem organu na običajen način prek pošte, oziroma raje s sodobnimi tehnikami obveščanja (vključno z elektronsko pošto .
Upravni organ:
Upravni organ:
a) pisno potrdi prejem vloge v roku 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema vloge ;
a) pisno potrdi prejem prijave v roku 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema prijave ;
b) nemudoma obvesti države članice in Komisijo o vlogi ter jim da na razpolago vlogo z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj kot dopolnila;
b) nemudoma obvesti države članice in Komisijo o prijavi ter jim da na razpolago prijavo z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil proizvajalec ali uvoznik kot dopolnila;
(c) povzetek dokumentacije iz odstavka 3(f) da na voljo javnosti.
Obrazložitev
Postopek odobritve, ki ga je predlagala Komisija, nadomesti manj obremenilen postopek obveščanja ali prijavni postopek. Z ohranitvijo obveznosti predložitve ustreznih dokumentov se zagotovi, da dobijo pristojni organi vse potrebne podatke. V nasprotju s sistemom, ki ga je predlagala Komisija, je najpomembnejša razlika, da ni treba v vsakem primeru opraviti dolgotrajnega postopka odobritve.
Če nastanejo dvomi v zvezi z znanstveno utemeljitvijo, je zaradi podatkov v prijavnem postopku kljub temu mogoče nujno preverjanje.
Kot je običajno za sodobno upravo, je obveščanje v smislu poenostavitve uprave elektronsko. To velja tudi v zvezi z enostavnejšim dostopom do postopkov prav za MSP.
Predlog spremembe
48
Člen 14, odstavek 2, uvodni del
2. Vlogi je treba priložiti naslednje informacije in dokazila:
2. Obvestilu je treba priložiti naslednje informacije in dokazila:
Predlog spremembe
49
Člen 14, odstavek 2, točka (a)
(a) ime in naslov vlagatelja ;
(a) ime in naslov proizvajalca ali uvoznika ;
Predlog spremembe
50
Člen 14, odstavek 2, točka (b)
(b) živilo ali kategorija živila, za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, ter njene posebne značilnosti;
(b) hranilo ali druga snov ali živilo ali kategorija živila, za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, ter njene posebne značilnosti;
Predlog spremembe
51
Člen 14, odstavek 2, točka (e)
(e) predlog ubeseditve v vseh jezikih Skupnosti, za zdravstvene trditve , za katere se predloži vloga, vključno, odvisno od primera, s posebnimi pogoji uporabe ;
(c) predlog ubeseditve za zdravstvene trditve; (v skladu s členom 23(2) so lahko za mala in srednje velika podjetja sprejeti posebni ponazorilni ukrepi);
Predlog spremembe
52
Člen 14, odstavek 2, točka (e a) (novo)
(ea) kjer je to primerno, vzorec predlaganega pakiranja živila, na katerem je trditev, jasno kaže predlog ubeseditve zdravstvene trditve in uporabljeno oznako;
Obrazložitev
Države članice imajo na podlagi člena 24 pravico, da prosijo za vzorec etikete, uporabljene za živilo, za katero proizvajalec predloži trditev..
Kot del postopka za odobritev zdravstvenih trditev, na katerega se sklicuje člen 14, je treba prek predlagane ubeseditve trditve, za katero se išče odobritev, zagotoviti tudi vzorec predlaganega pakiranja, ki jasno kaže ubeseditev trditve in uporabljeno etiketo. V zvezi s trditvami sta enako pomembni vsebina in oblika, ki imata lahko večji ali manjši vpliv na obnašanje možnih kupcev.
Predlog spremembe
53
Člen 14, odstavek 3
3. Pravila za izvajanje tega člena, vključno s pravili za pripravo in predstavitev vloge , se določijo v skladu s postopkom iz člena 23(2), po posvetovanju z Agencijo.
3. Pravila za izvajanje tega člena, vključno s pravili za pripravo in predstavitev obvestila , se določijo v skladu s postopkom iz člena 23(2), po posvetovanju z Agencijo.
Predlog spremembe
54
Člen 14, odstavek 3 a (novo)
3a. Malim in srednje velikim podjetjem je treba dati da znatno pomoč pri pripravi dosjejev.
Obrazložitev
Izvajanje novega sistema ne sme oškodovati malih in srednje velikih podjetij.
Predlog spremembe
55
Člen 14, odstavek 4
4. Agencija objavi pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba, smernice, da bi vlagateljem olajšala pripravo in oddajo vlog .
4. Agencija določi in objavi pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba, smernice, da bi proizvajalcem in uvoznikom olajšala pripravo in oddajo obvestil . Pravila v zvezi s pripravo in oddajo vlog vključujejo določbo, ki zagotavlja vlagatelju pravico, da zastopa svojo vlogo pred Agencijo. Ta določba bo izrecno vključevala pravico zagotavljanja dodatnih podatkov med oceno dosjeja s strani Agencije.
Predlog spremembe
56
Člen 14 a (novo)
Člen 14a
Utemeljeno mnenje Komisije in mnenje Agencije
1. Komisija lahko v štirih mesecih po predložitvi obvestila v skladu s členom 10(1) predloži Agenciji utemeljeno mnenje, če je dosegla sklep, da zdravstvena trditev ni v skladu s splošnimi zahtevami, določenimi v poglavju II, ali posebnimi zahtevami, določenimi v tem poglavju.
2. Predložitev utemeljenega mnenja pomeni, da se Agencijo pozove k predložitvi mnenja o skladnosti zdravstvene trditve s splošnimi zahtevami, določenimi v poglavju II, in posebnimi zahtevami, določenimi v tem poglavju.
3. Agencija nemudoma obvesti proizvajalca ali uvoznika, da se mora prenehati uporaba zdravstvene trditve, dokler
– ni dosežena pozitivna odločitev v skladu s postopkom iz člena 16 ali
– ni minilo šest mesecev od prejema obvestila v skladu s členom 10(1) brez kakršne koli dosežene odločitve.
Obrazložitve
Predlog spremembe določa podrobne ureditve „utemeljenega mnenja Komisije“.
Predlog spremembe
57
Člen 15, odstavek 1
1. Pri sestavljanju svojega mnenja si Agencija prizadeva, da se drži roka treh mesecev od datuma prejema veljavne vloge . Ta rok se vedno podaljša takrat, ko Agencija v skladu z odstavkom 2 od vlagatelja zahteva dodatne informacije.
1. Kjer so dvomi v zvezi z znanstveno utemeljitvijo zdravstvene trditve lahko Agencija na zahtevo Komisije pripravi mnenje. Pri sestavljanju svojega mnenja si Agencija prizadeva, da se drži roka šestih mesecev od datuma prejema obvestila . Ta rok se vedno podaljša takrat, ko Agencija v skladu z odstavkom 2 od proizvajalca ali uvoznika zahteva dodatne informacije.
Če so tako resne skrbi v zvezi z znanstveno utemeljitvijo zdravstvenih trditev, da pozitivnega mnenja s strani Agencije ni mogoče pričakovati, lahko Komisija prepove nadaljnjo uporabo zdravstvene trditve..
Obrazložitev
Ta predlog spremembe izhaja iz predloga spremembe člena 10 (1) in spremembe postopka obveščanja iz tega člena.
Predlog spremembe
58
Člen 15, odstavek 2
2 Agencija lahko po potrebi pozove vlagatelja, naj dopolni dokumentacijo k vlogi v določenem roku.
2. Proizvajalec ali uvoznik imata neposredni dostop do pristojnega sosveta Agencije vključno s pravico biti zaslišan in pravico zagotoviti dodatno dokumentacijo k dosjeju.
Obrazložitev
Črtanje možnosti odprtega kataloga dokumentov, zahtevanih med postopkom odobritve trditev, bo zavarovalo postopek obveščanja proti presoji uradnikov. Na drugi strani je bistveno, da se dá vlagatelju možnost predložitve dodatnih razlag in po potrebi dopolnitve dosjeja.
Predlog spremembe
59
Člen 15, odstavek 3
3. Ob pripravi svojega mnenja Agencija preveri:
3. Ob pripravi svojega mnenja Agencija preveri:
(a) ali je predlagana ubeseditev zdravstvenih trditev, utemeljena z znanstvenimi podatki;
(a) ali so zdravstvene trditve utemeljene z znanstvenimi podatki;
(b) ali je ubeseditev zdravstvene trditve v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi;
(b) ali so zdravstvene trditve v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi;
(c) ali je predlagana ubeseditev zdravstvenih trditev razumljiva in bistvena za potrošnika.
(c) ali so zdravstvene trditve razumljive in pomembne za potrošnika.
Predlog spremembe
60
Člen 15, odstavek 4, točka (a)
(a) ime in naslov vlagatelja ;
(a) ime in naslov proizvajalca ali uvoznika ;
Predlog spremembe
61
Člen 15, odstavek 4, točka (c)
(c) priporočena ubeseditev v vseh jezikih Skupnosti za predlagano zdravstveno trditev;
(c) predlog ubeseditve za zdravstveno trditev;
Predlog spremembe
62
Člen 15, odstavek 4 a (novo)
4a. V primeru pogojnega mnenja v zvezi z zdravstveno trditvijo se to mnenje pošlje proizvajalcu ali uvozniku. Proizvajalec ali uvoznik imata od datuma prejema mnenja en mesec časa, da zagotovita Agenciji nadaljnje podatke, preden je mnenje dokončno sprejeto in objavljeno.
Predlog spremembe
63
Člen 15, odstavek 5
5. Agencija posreduje svoje mnenje, vključno s poročilom o oceni zdravstvene trditve in z utemeljitvijo za svoje mnenje, Komisiji, državam članicam in vlagatelju .
5. Agencija posreduje svoje mnenje, vključno s poročilom o oceni zdravstvene trditve in z utemeljitvijo za svoje mnenje, Komisiji, državam članicam in proizvajalcu ali uvozniku .
Predlog spremembe
64
Člen 16, naslov in odstavek 1
Dovoljenje Skupnosti
Odločitev o utemeljenem mnenju
1. Komisija predloži v roku treh mesecev po prejemu mnenja Agencije odboru iz člena 23(1) osnutek odlocbe o vlogi , pri čemer se upošteva mnenje Agencije, vse zadevne določbe prava Skupnosti in druge legitimni dejavnike, ki so pomembni za to vprašanje. Če se osnutek odločbe ne ujema z mnenjem Agencije, Komisija pojasni razloge za odstopanje.
1. Komisija predloži v roku enega meseca po prejemu mnenja Agencije odboru iz člena 23(1) osnutek odločbe , pri čemer se upoštevajo mnenje Agencije in vse zadevne določbe prava Skupnosti. Če se osnutek odločbe ne ujema z mnenjem Agencije, Komisija pojasni razloge za odstopanje.
Obrazložitev
Ni jasno, kateri drugi legitimni dejavniki bi se lahko še nanašali na sprejemanje odločitve v zvezi z znanstveno utemeljitvijo trditve. Vprašanje, o katerem se odloča, je le, ali je zdravstvena trditev resničena in znanstveno utemeljen ali ne. Ni prostora za druge splošne vidike ali vidike zdravstvene politike.
Predlog spremembe
65
Člen 16, odstavek 4
4. Komisija nemudoma obvesti vlagatelja o svoji odločitvi, podrobnosti te odločbe pa objavi v Uradnem listu Evropske unije .
4. Komisija nemudoma obvesti proizvajalca ali uvoznika o svoji odločitvi, podrobnosti te odločitve pa objavi v Uradnem listu Evropske unije .
Predlog spremembe
66
Člen 17, naslov in odstavek 1
Sprememba, prekinitev in preklic dovoljenj
Sprememba, prekinitev in preklic odločitev
1. Imetnik dovoljenja lahko v skladu s postopkom iz clena 14 zaprosi za spremembo obstojecega dovoljenja .
1. Proizvajalec ali uvoznik lahko v skladu s postopkom iz člena 14 zaprosi za spremembo obstoječe odločitve .
Predlog spremembe
67
Člen 17, odstavek 3
3. Komisija nemudoma preveri mnenje Agencije. Po potrebi se dovoljenje po postopku iz člena 16 spremeni, prekine ali prekliče.
3. Komisija v roku treh mesecev preveri mnenje Agencije. Po potrebi se odločitev po postopku iz člena 16 spremeni, prekine ali prekliče.
Predlog spremembe
68
Člen 17 a (novo)
Člen 17a
Honorarji
Komisija po posvetovanju z Agencijo predloži predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi honorarjev za oceno obvestil.
Obrazložitev
Industrija mora prispevati k upravnim stroškom v zvezi z obvestilom za zdravstevene trditve.
Predlog spremembe
69
Člen 18, odstavek 2
2. Register vsebuje naslednje elemente:
2. Register vsebuje naslednje elemente:
(a) prehranske navedbe in pogoje, ki veljajo zanje, kot je določeno v prilogi;
(a) prehranske navedbe in pogoje, ki veljajo zanje, kot je določeno v prilogi;
(b) odobrene zdravstvene trditve in pogoje ki veljajo zanje, kot je navedeno v členih 13(2), 17(2), 19(1) in (2), 21(2) ter 22(2);
(b) zdravstvene trditve v smislu člena 12 in zdravstvene trditve, glede katerih je bila sprejeta ugodna odločitev v skladu s členi 13(2), 17(2), 19(1) in (2), 21(2), 22(2) , ter vsemi pogoji, ki veljajo zanje ;
(c) seznam neodobrenih zdravstvenih trditev.
Zdravstvene trditve, ki so bile odobrene na podlagi zaupnih podatkov, se vpišejo v posebno prilogo registra z naslednjimi informacijami:
Zdravstvene trditve, o katerih je bila sprejeta ugodna odločitev na podlagi zaupnih podatkov, se vpišejo v posebno prilogo registra z naslednjimi informacijami:
(1) datum dovoljenja za zdravstveno trditev s strani Komisije in ime prvotnega vlagatelja, ki mu je bilo izdano dovoljenje ;
(1) datum odločitve o zdravstveni trditvi s strani Komisije in ime prvotnega obvestitelja ;
(2) opozorilo o tem, da je Komisija odobrila zdravstveno trditev na podlagi zaupnih podatkov;
(2) opozorilo o tem, da je bila sprejeta odločitev na podlagi zaupnih podatkov;
(3) opozorilo o tem, da je uporaba zdravstvene trditve omejena, razen če kasnejši vlagatelj pridobi dovoljenje za trditev brez sklica na zaupne podatke prvotnega vlagatelja .
(3) opozorilo o tem, da je uporaba zdravstvene trditve omejena, razen če kasnejši proizvajalec ali uvoznik pridobi ugodno odločitev brez sklica na zaupne podatke prvotnega proizvajalca ali uvoznika .
Predlog spremembe
70
Člen 19 a (novo)
Člen 19a
Pravice intelektualne lastnine
Obvestilo, registriranje in objava trditve ne posegajo v pravice intelektualne lastnine, ki bi lahko bile v korist obvestitelja, tako v zvezi s samo trditvijo, kot tudi v zvezi s kakršnimi koli znanstvenimi podatki ali informacijami iz dokumentacije. Take pravice se varuje v skladu s pravnim redom Skupnosti ali nacionalnimi pravnimi določbami, skladnimi s pravnim redom Skupnosti.
Predlog spremembe
71
Člen 25
Komisija do ... najpozneje [zadnjega dne petega meseca po datumu sprejema + šest let ] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe, še zlasti o razvoju trga živil, za katera so narejene prehranske navedbe in zdravstvene trditve, skupaj s predlogi sprememb, če je to potrebno.
Komisija do ... najpozneje [zadnjega dne v mesec u po datumu sprejema + šest let ] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe, še zlasti o razvoju trga živil, za katera so narejene prehranske navedbe in zdravstvene trditve, in o vseh problemih, odkritih pri izvajanju člena 1(4 a) o blagovnih znamkah , skupaj s predlogi sprememb, če je to potrebno.
To poročilo mora vključevati tudi oceno vpliva te uredbe na javno zdravje.
Obrazložitev
Zgodnejši datum pregledom bi omogočil priložnost za preučitev vseh neskladij med uredbo in tozadevno zakonodajo o blagovnih znamkah.
Predlog spremembe
72
Člen 26
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od [prvega dne šestega meseca po objavi].
Uporablja se od [prvega dne osemnajstega meseca po objavi].
Živila, dana na trg ali označena pred tem datumom, ki niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do [zadnjega dne enajstega meseca po objavi ].
Živila, ki so dana na trg ali označena pred datumom veljavnosti te uredbe in niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do [ zadnjega dne enajstega meseca po vlogi ] ali po poteku roka uporabe, odvisno katero obdobje je pač daljše.
Razen tistih iz člena 12(1), ki se uporabljajo v skladu z obstoječimi določbami, se lahko zdravstvene trditve za živila, kategorije živil ali sestavine živil v času ko ta uredba stopi v veljavo še naprej uporabljajo pod pogojem, da se napravi obvestilo v skladu s členom 14 v roku 12 mesecev od začetka veljavnosti te uredbe in do šestih mesecev po sprejetju končne odločitve v skladu s členom 16.
Obrazložitev
Treba je določiti prehodno obdobje 18 mesecev. Neomejeno prodajo živil, danih na trg pred veljavnostjo uredbe, je treba dovoliti do poteka njihovega roka trajanja, kot je bilo to storjeno v primeru prejšnje zakonodaje Skupnosti. Časovne omejitve za izvajanje morajo upoštevati tako izdelke z omejenim rokom uporabnosti, pri katerih lahko spreminjanje embalaže in ostalega traja nekaj mesecev, kot tudi izdelke z dolgim rokom uporabe, ki bodo v času objave uredbe že proizvedeni.
EXPLANATORY STATEMENT
Introduction
A healthy diet forms the basis for good health, which explains the growing interest being shown by consumers in the nutritional value of food. This is obliging the food industry to provide consumers with increasingly accurate and detailed information on the food they eat.
The implementation of a nutrition policy was one of the objectives the Commission put forward in its White Paper on Food Safety ( COM(1999)0719 ). According to the White Paper, the Union's food policy should be built around high food safety standards which serve to protect and promote the health of the consumer. Such protection should not be confined to ensuring food safety but should also embrace the nutritional impact of food, since it has been scientifically proved that an appropriate and varied diet is an essential factor in good health and general well-being.
Commission proposal
In July 2003 the Commission submitted to Parliament and the Council a proposal for a regulation on health claims made on food. It covers optional claims about the nutritional value of foods or their beneficial effects on health or well-being.
The main objectives of the regulation on health claims are, firstly, to ensure consumer protection and food safety, and then to ensure the free movement of food products. The overall aim is to achieve the highest possible degree of health protection by ensuring that products are safe to eat and may be chosen on the basis of accurate information. As things currently stand, the information consumers require in order to make a choice is not always clear and readily-accessible.
By means of this regulation, the Commission is seeking to establish a new regulatory framework for nutrition and health claims, authorising:
· the use of nutrition claims, provided that they comply with the provisions set out in the annex containing a list of nutrition claims and specific conditions for the use thereof;
· the use of health claims, subject to an authorisation procedure.
The Commission is proposing to draw up under the comitology procedure specific nutrient profiles for foods or categories of foods and to adopt a Community list of health claims, describing the generally-accepted role of a nutrient or other substances, on the basis of proposals submitted by the Member States.
The role of the European Food Safety Agency (EFSA) will be enhanced through close involvement in the various stages and procedures in this process.
Remarks on the amendments
Nutrient profiles
The first remark to be made concerns Article 4, on conditions governing, rather than restrictions on, the use of nutrition and health claims for foods or certain categories of foods. On the basis of this positive approach to the matter, nutrient profiles will be drawn up on the basis of the overall composition of a food and the nutrients that it contains. The aim is to encourage consumers (either the population in general or, where appropriate, specific population groups, including children) to eat a balanced diet. The direct references to content levels of nutrients such as fats, saturated fatty acids, trans-fatty acids, sugars and salt/sodium have been removed.
The Commission proposal provides for the establishment of nutrient profiles within a period of 18 months. Your rapporteur proposes a longer period of up to 24 months for the establishment of nutritional criteria. This should allow the EFSA more time to deliver its opinion after having consulted scientific experts. It is extremely important for the nutritional criteria to be drawn up on a sound scientific basis. Your rapporteur is willing to endorse the comitology procedure if Parliament is included in the process of consulting interested parties.
An effective strategy for helping consumers to choose a good diet in full knowledge of the facts is not one that classifies foods or categories thereof into 'good' and 'bad' food. It is generally accepted and scientifically agreed that there is no such thing as 'good' or 'bad' foods; there are only good or bad diets.
Health claims
Given that nutrition and health claims should be based on generally-accepted scientific knowledge and that the regulation also provides for an assessment by the EFSA, all claims that meet these general criteria should be permitted.
However, we consider it best to avoid over-general claims and that those referring to psychological functions and behaviour should be strictly regulated. However, where claims refer to cognitive functions, which are easier to assess objectively, a different approach is justifiable. At the same time, we should not be deterred by the difficulties involved in proving the effect of certain nutrients or other substances on behaviour. Research in this area is advancing, although in some cases not as quickly as we would like.
With respect to claims coming under Article 11, a distinction should be made between two situations. Some claims can lead consumers into dangerous situations - particularly by seriously disturbing the balance of their diets - and should not be permitted. Other claims, such as those referring to weight control, should be made subject to special authorisation. It would appear desirable to permit the use of scientifically-verifiable claims relating to the sense of satiety or reduction in the sense of hunger afforded by a given food. Obesity is fast becoming a major problem in modern-day societies, and we expect the Commission to submit a proposal for revision of Directive 96/8/EC at the earliest opportunity.
Finally, claims referring to doctors' or other health professionals' opinions, or those of associations of various kinds, should be permitted only on a restricted basis, i.e. where they refer, on the basis of common criteria, to associations that have been duly recognised (at least by the Member State concerned). Cooperation between health professionals and the competent authorities cannot but be of benefit to consumers.
Authorisation procedure
While we agree that there is a need for an authorisation procedure, we have reservations about:
- the fact that the time limits set, be it by the Commission or by the EFSA, will be for guidance only;
- the failure to make provision for data to be duly protected in cases where, for example, authorisation is refused;
- the role of the national authorities and their relationship with the EFSA.
In the interests of legal certainty and in order to ensure a rapid authorisation procedure, the time limits laid down should be short and mandatory, while keeping open the option of concluding agreements under which the data may be used in accordance with intellectual property legislation. Furthermore, if the EFSA is to have central responsibility for the procedure, it must be possible for applications to be filed at national level via the competent national authorities, so as to streamline the procedure, particularly for SMEs.
The annex
A number of new claims should be added to the annex, because they send out a clear and positive message to the food industry and will enable the regulation to be implemented more rapidly. Claims concerning Omega 3 fatty acids and unsaturated, monounsaturated and polyunsaturated fat have been added.
Conclusions
While the rapporteur cannot endorse all of the Commission's proposals, she does give the Commission credit for having submitted what is a much-needed and timely proposal. It must be remembered, however, that an intense debate was already held on the matter during the last parliamentary term and we are therefore not starting from scratch here. I should like to draw attention in this connection to the excellent work carried out by Mauro Nobilia as rapporteur for this proposal during the last parliamentary term. In the meantime, the Council has made a lot of progress in its discussions on the proposal, something which will in no way invalidate a strong EP position on the matter.
18.3.2005
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
(KOM((2003)0424) – C5‑0329/2003 – 2003/0165(COD) )
Pripravljavka mnenja:
Angelika Niebler
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Predlog uredbe ureja pogoje, po katerih naj bi bili v prihodnje dopustni označevanje in oglaševanje živil s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami.
Medtem ko morajo prehranske navedbe, kot so „nemastno“ ali „brez sladkorja“, ustrezati določilom iz predloga uredbe in si Komisija za določena živila pridrži pripravo tako imenovanih profilov hranilne vrednosti, ki jih je treba upoštevati, da bi lahko z njimi oglaševali prehranske navedbe ali zdravstvene trditve, so v skladu s predlogom Komisije zdravstvene trditve dovoljene samo ob znanstvenem dokazilu in uradnem dovoljenju. Strogo prepovedani so trditve o počutju, na primer „živilo ohranja kondicijo, mladostni videz ali razveseljuje“.
Pripravljavka mnenja ocenjuje predlog Komisije zelo kritično in meni, da je treba številne točke popraviti.
Preučiti je treba že pristop – Prepoved s pridržkom dovoljenja – na katerem temelji osnutek uredbe Komisije.
Za potrošnika so podrobne in bistvene informacije o živilih, ki jih uporablja vsakodnevno, zelo pomembne. Proizvajalci tudi sami posredujejo velik del teh informacij. Poleg tega da te informacije vplivajo na različne vidike, na primer na ceno izdelka, je od njih lahko odvisna tudi odločitev o nakupu. Za evropske proizvajalce živil so že urejena nekatera pravna določila. Že zdaj obstajajo številni nacionalni, pa tudi evropski predpisi v zvezi z etiketiranjem in označevanjem hranilnih vrednosti. Poleg tega velja tudi splošna prepoved zavajajočega oglaševanja.
Pomisleki obstajajo predvsem v zvezi s predvideno uvedbo profilov hranilne vrednosti živil iz člena 4 predloga uredbe. V skladu s predlogom Komisije bi se morala živila ocenjevati predvsem po količini sladkorja, soli ali maščobe, še preden bi se smela oglaševati s prehranskimi navedbami ali zdravstvenimi trditvami. Členitev živil na primeren in manj primeren profil hranilne vrednosti je v nasprotju z zamislijo o uravnoteženi prehrani. Načeloma ni dobrih ali slabih živil. Nasprotno, bolj pomemben je odnos do zaužitja živil. V osnutku uredbe ostaja še naprej odprto vprašanje v zvezi z natančno opredelitvijo pojma profila hranilne vrednosti in njegove določitve. Uvedbi profilov hranilne vrednosti naj bi se odpovedali, dokler ne bo to vprašanje znanstveno razjasnjeno.
Člen 10 osnutka uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in ravno s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Pripravljavka podpira prizadevanje Komisije, da bi utemeljila zahteve o označevanju živil in oglaševanju, odločno pa zavrača predlagan postopek vnaprejšnjega preverjanja.
Poleg tega je treba obravnavati prepoved tako imenovanih implicitnih zdravstvenih trditev iz člena 11 predloga uredbe. Zakaj naj bi bilo v prihodnje prepovedano oglaševanje, pri katerem se izpostavlja dobro počutje, na primer „ohranja mladostni videz“ ali „daje zagon“, in ki izraža občutke? Potrošnik lahko trditve o občutkih in razpoloženju razpozna kot take in jih oceni. Popolna prepoved takih trditev bi bila nesorazmerna, kajti zavajanje potrošnika preprečujejo že Direktiva o zavajajočem oglaševanju in direktive o označevanju živil. Komisija si mora v tem smislu zastaviti vprašanje, ali predlog uredbe res upošteva pojem „povprečnega potrošnika“, kot je naveden v sodni praksi Sodišča Evropskih skupnosti. Napačno je, če potrošniku že od vsega začetka ne damo možnosti, da bi splošne trditve o počutju prepoznal kot reklamo, jih ocenjeval in o njih dvomil.
Na splošno je več kot dvomljivo, da je z obstoječo uredbo znotraj Evropske unije dejansko mogoče uspešno preprečevati napačne navade prehranjevanja. Naraščajoče število ljudi s prekomerno telesno težo v naši moderni družbi je nedvomno tudi izraz napačnih navad pitja in prehranjevanja. Toda nanje lahko vplivajo tudi drugi dejavniki, kot so pomanjkanje gibanja, obremenitev okolja in stres. Zaradi tega se bodo zdravstveni stroški v prihodnje gotovo zvišali, zato je treba ukrepati. Pravna ureditev reklamnih sporočil za živila po mnenju poročevalke ne bo preprečila tega pojava. Teh pojavov ne povzroča neovirano oglaševanje živil, pač pa drugi družbeni dejavniki. Delovanje tistega, ki želi trajno spremeniti navade prehranjevanja in nanje pozitivno vplivati, ne sme temeljiti le na prepovedih in omejitvah. Dolgoročno izboljšanje razmer se lahko doseže samo s navadami prehranjevanja, ki jih potrošniki priznavajo in sprejmejo. V tej smeri lahko več dosežejo informativne kampanje, ki se že zdaj pogosto izvajajo na nacionalni ravni, kot pa nov sistem državnega nadzora.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 6
(6) Živila, ki se oglašujejo s takimi navedbami in trditvami, lahko potrošnik razume kot izdelke, ki imajo v primerjavi s podobnimi ali drugimi izdelki, ki jim take hranilne snovi niso dodane, hranilne, psihološke in zdravstvene prednosti. Na podlagi tega lahko potrošnik izbira, kar neposredno vpliva na delež posameznih hranilnih ali drugih snovi v celotni prehrani na tak način, ki ne ustreza znanstvenim priporočilom. Da bi delovali v nasprotju s tem možnim neželenim učinkom, je primerno, da se v zvezi z izdelki, za katere so navedene takšne navedbe in trditve, uvede določene omejitve. V tem smislu je vsebnost določenih snovi v izdelku – na primer alkohola – ali profil hranilne vrednosti izdelka primerno merilo pri odločanju, ali smejo biti na izdelku navedene navedbe in trditve.
(6) Živila, ki se oglašujejo s takimi navedbami in trditvami, lahko potrošnik razume kot izdelke, ki imajo v primerjavi s podobnimi ali drugimi izdelki, ki jim take hranilne snovi niso dodane, hranilne, psihološke in zdravstvene prednosti.
Obrazložitev
Zasnova členitve živil na izdelke s primernim in manj primernim profilom hranilne vrednosti je v nasprotju s pojmovanjem uravnotežene prehrane. Načeloma ni dobrih ali slabih živil. Nasprotno, bolj pomemben je odnos do zaužitja posameznih živil. Napačno je tudi sklepanje, da takšne navedbe in trditve v vsakem primeru slabo vplivajo na potrošnike.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 7
(7 ) Pri določitvi profila hranilne vrednosti se lahko upoštevajo deleži različnih hranilnih snovi in snovi s prehrambenopsihološkim učinkom, zlasti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, soli/natrija in sladkorja, katerih prekomerno uživanje ni priporočljivo, pa tudi polinenasičenih in mononenasičenih maščobnih kislin, dostopnih ogljikovih hidratov razen sladkorja, vitaminov, mineralov, proteinov in balastnih snovi. Pri določitvi profilov hranilne vrednosti se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa bi naj bil zaupan Komisiji.
črtano
Obrazložitev
Zasnova členitve živil na izdelke s primernim in manj primernim profilom hranilne vrednosti je v nasprotju s pojmovanjem uravnotežene prehrane. Načeloma ni dobrih ali slabih živil. Nasprotno, bolj pomemben je odnos do zaužitja posameznih živil. Uporaba prehranskih navedb in zdravstvenih trditev je z različnimi predpisi že urejena na nacionalni, pa tudi na evropski ravni, in naj se je ne bi dodatno povezovalo s profili hranilnih vrednosti, katerih oblika je po določbah osnutka uredbe razmeroma odprta in nedoločena
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 11
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti.
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti ob upoštevanju načela sorazmernosti. Znanstvena utemeljitev mora biti sorazmerna z značilnostmi koristi, ki naj bi jih omogočal izdelek.
Obrazložitev
V skladu s splošnimi načeli, zajetimi v uredbi, ki ustanavlja Evropski urad za varno hrano, ta uredba določa zahteve za sorazmernost v zvezi z naravo navedb in trditev o izdelkih: npr. za „trditve za zmanjševanje tveganja bolezni“ se zahteva višja raven znanstvenega utemeljevanja kot za „funkcionalne trditve“.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 14
(14) zdravstvene trditve bi morale biti za uporabo na trgu Skupnosti dopustne samo po znanstveni oceni na najvišji ravni. Da bi zagotovili usklajeno znanstveno oceno teh trditev, bi moral to ocenjevanje prevzeti evropski organ za varno hrano.
(14) Omogočeno bi moralo biti, da se zdravstvene trditve za uporabo na trgu Skupnosti lahko znanstveno preveri.
Obrazložitev
Zadošča, da je namesto zapletenega postopka za odobritev zagotovljeno, da je zdravstvene trditve mogoče znanstveno preveriti.
.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 15
(15) Poleg prehranskih so še številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihično stanje in vedenje. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in zato je izredno težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil. Zato je primerno, da se prepove trditve, ki se nanašajo na psihične ali vedenjske učinke.
(15) Poleg prehranskih so še številni drugi dejavniki, ki lahko vplivajo na psihično stanje in vedenje. Sporočanje o teh funkcijah je zato zelo zapleteno in zato je izredno težko posredovati celovito, resnično in bistveno sporočilo v kratki izjavi, ki se uporablja za označevanje in oglaševanje živil.
Obrazložitev
Splošna prepoved tako imenovanih implicitnih zdravstvenih trditev je nesorazmerna. Poleg tega je napačno, če potrošniku že od vsega začetka ne damo možnosti, da bi splošne in nejasnetrditve prepoznal kot reklamo in jih kot take ocenjeval. Splošna prepoved zavajajočih trditev iz člena 3 osnutka uredbe bo nadalje upoštevala interes potrošnikov.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 16
(16) Direktiva 96/8/ES Komisije z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjšanje telesne teže
1 UL L 55, 6.3.1996, str.22 1 , določa, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o časovni enoti ali o možni izgubi teže, ki je lahko posledica njihove uporabe, ali podatkov o zmanjšanju občutka lakote ali povečanju občutka sitosti. Vedno več živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporočilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se za vsa živila prepove navajanje takšnih lastnosti.
(16) Direktiva 96/8/ES Komisije z dne 26. februarja 1996 o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjšanje telesne teže
2 UL L 55, 6.3.1996, str.22 2 , določa, da se pri etiketiranju, pakiranju ali oglaševanju izdelkov iz omenjene direktive ne sme navajati podatkov o časovni enoti ali o možni izgubi teže, ki je lahko posledica njihove uporabe, ali podatkov o zmanjšanju občutka lakote ali povečanju občutka sitosti. Vedno več živil, ki niso izrecno namenjena nadzorovanju telesne teže, se prodaja s takšnimi podatki in sporočilom, da to živilo omeji vnos kalorij. Zato je primerno, da se preveri, ali je v zvezi s takšnimi živili treba dopolniti omenjeno direktivo.
Obrazložitev
Namesto popolne prepovedi je primerneje, da se preveri, ali je treba Direktivo 96/8/ES o živilih, namenjenih za uporabo pri energijsko omejenih dietah za zmanjšanje telesne teže, v zvezi z živili, omenjenimi v tej uvodni izjavi, dopolniti.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 17
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi ustaljenih in nespornih znanstvenih spoznanj, bi bilo treba oceniti in odobriti na drugačen način. Zato je treba sestaviti seznam dopustnih trditev, ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi ustaljenih in nespornih znanstvenih spoznanj, bi morali biti v skladu ustaljenimi in znanstveno priznanimi spoznanji.
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdraavstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti. Ustreznejše pa je, da se zagotovi, da učinek zdravstvenih trditev ustreza ustaljenim in znanstveno priznanim spoznanjem.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 18
(18) Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega seznama, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 20
(20) Da bi zagotovili, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, bi bilo treba ubeseditev in predstavitev zdravstvenih trditev upoštevati pri mnenju organa in pri postopku odobritve, ki mu sledi .
(20) Treba je zagotoviti , zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja.
Obrazložitev
Zadošča, da je namesto zapletenega postopka za odobritev zagotovljeno, da so potrošniku zdravstvene trditve razumljive.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 22
(22) Da bi zagotovili preglednost in da bi preprečili ponavljajoče vloge za odobritev že ocenjenih trditev, je treba izdelati „register“ takih trditevv.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 23
(23) Da bi sledili znanstvenemu in tehničnemu napredku, bi moral biti omogočen hiter pregled tega registra, kadar bi bilo potrebno. Takšen pregled je izvedbeni ukrep tehnične narave, njegov sprejem pa bi moral biti zaupan Komisiji, da bi se postopek poenostavil in pospešil.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 24
(24) Da bi spodbudili raziskave in razvoj na področju živilskopredelovalne industrije, je treba zaščiti naložbe inovatorjev v zbiranje informacij in podatkov za podporo vlogi v skladu s to uredbo. Ta zaščita je časovno omejena, da bi preprečili nepotrebno ponavljanje raziskav in preskusov.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 24 a (novo)
(24a) Mala in srednje velika podjetja morajo prejemati posebno pomoč za to, da pripravijo potrebno dokumentacijo in da pokrijejo stroške, na katere naletijo med tem centraliziranim postopkom ocenjevanja.
Obrazložitev
Uvajanje tega sistema ne sme oškodovati malih in srednje velikih podjetij.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 26
(26) Treba je določiti prehodni rok, da bi proizvajalcem živil omogočili, da se prilagodijo določbam te uredbe.
(26) Treba je določiti dovolj dolg prehodni rok, da bi proizvajalcem živil omogočili, da se prilagodijo določbam te uredbe.
Obrazložitev
Podjetju je treba dati dovolj časa za prilagoditev.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 28 a (novo)
(28a) Komisija mora začeti z obveščevalno kampanjo o prehranskih težavah in pomembnosti pridobivanja zdravih prehranjevalnih navad.
Obrazložitev
Prekomerna telesna teža postaja velik problem v EU. Zato bi bilo primerno, hkrati s sprejetjem te uredbe, začeti z obveščevalno kampanjo o zdravih prehranjevalnih navadah in tako dvigniti ozaveščenost javnosti v zvezi s tem problemom.
Predlog spremembe
16
Člen 1, odstavek 2
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve za označevanje, predstavitev in oglaševanje živila, ki bo na voljo končnemu potrošniku. Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam in podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve za označevanje, predstavitev in oglaševanje živila, ki bo na voljo končnemu potrošniku , z izjemo dejavnosti, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 z dne 19. decembra 2000 o akcijah informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu
. Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam in podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
-----------------
1 UL L 328 z dne 23.12.2000, str.2. spremenjena z Uredbo (ES) št. 2060/2004 (UL L 357 z dne 2.12.2004, str 3).
Obrazložitev
Trenutna ubeseditev je dvoumna in lahko daje vtis, da zadevno oglaševanje vključuje tudi promocijo kmetijskih proizvodov. Evropske in nacionalne politike zagotavljajo podatke o kmetijskih proizvodih in jih na splošno promovirajo pod nadzorom organov Skupnosti; te politike je treba ohranjati zaradi interesa potrošnikov samih.
Predlog spremembe
17
Člen 1, odstavek 4
4. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene, določene v zakonodaji Skupnosti .
4. Ta uredba se uporablja brez poseganja v posebne določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene ter prehranska dopolnila , kot je določeno v zakonodaji Skupnosti.
Obrazložitev
Da se izogne nejasnosti, ali so prehranska dopolnila vključena v obseg te uredbe, se prehranska dopolnila posebej omenjajo v členu 1(4).
Predlog spremembe
18
Člen 1, odstavek4 a (novo)
4a. Če izdelek sodi v obseg opredelitve živila ali prehranskega dopolnila in je navedba ali. trditev za ta izdelek v skladu s to uredbo, se Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini 1 ne uporablja.
------------
1 UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/27/ES (UL L 136, 30.04.2004, str. 34).
Obrazložitev
Živilo ali prehranski dodatek, zaradi katerega se navedba ali trditev povezuje s fiziološko funkcijo osebe in ki je povsem v skladu s to uredbo, lahko nacionalne oblasti še vedno označijo za zdravilo, in sicer zaradi zadnje spremembe členov 1(2) in 2(2) Direktive 2001/83/ES, ki zakonodaji s področja farmacije daje prednost pred zakonodajo s področja prehrane. Podjetje mora biti prepričano, da je, ko da izdelek na trg, ta povsem v skladu s to uredbo in da ne bo izpodbijan na nacionalni ravni na podlagi Direktive 2001/83/ES. Drugače ni mogoče izpolniti enakih pogojev in pravne varnosti, za kar si prizadeva ta uredba. Ta uredba mora okrepiti določbe iz Uvodne izjave 7 o nazadnje sprejeti Direktivi o spremembi Direktive 2001/83/ES, in sicer z navedbo, da se v primeru, če je jasno, da so izdelki in živilski proizvodi, Direktive 2001/83/ES ne izvaja.
Predlog spremembe
19
Člen 1, odstavek4 a (novo)
4a. Ta uredba se ne uporablja za sisteme nadzorovanja prehrane, ki so registrirane blagovne znamke.
Obrazložitev
V času, ko je pojav debelosti vedno bolj pogost, bi ta uredba ravnala neodgovorno, če bi prepovedala sisteme za nadzorovanje prehrane, kot so „nadzorovalci teže“, ki so splošno priznani ponekod v Evropi in ki potrošnikom zagotavljajo dobroverne mehanizme za izgubo teže, raje kot oglaševala določene izdelke.
Predlog spremembe
20
Člen 1, odstavek4 a (novo)
4a. Ta uredba se ne uporablja za izdelke, za katere zakonodaja Skupnosti prepoveduje kakršne koli prehranske navedbe in zdravstvene trditve pri njihovem označevanju in predstavitvi ter regulira oglaševanje.
Obrazložitev
V skladu z obrazložitvenim memorandumom predloga Komisije je eden glavnih razlogov za pripravo nove uredbe, ob upoštevanju, da se na etiketah živil pojavlja vedno več navedb in trditev, dejstvo, da ni posebnih določb Skupnosti. Vsekakor je nesmiselno urejati že urejenega, zato zgornji predlog spremembe zagotavlja, da se to ne bo zgodilo.
Zlasti vino je vključeno v posebno zakonodajo Skupnosti, ki prepoveduje prehranske navedbe in zdravstvene trditve pri označevanju in predstavitvi izdelka ter regulira njegovo oglaševanje. Posamezna zadevna akta sta Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino in Uredba Komisije (ES) št. 753/2002, ki določa pravila za označevanje in predstavitev izdelkov vinarskega sektorja. Poleg tega sta Uredba Sveta (ES) št. 2826/2000 in Uredba Komisije (ES) št. 94/2002 uvedli stroge omejitve pri dejavnostih informiranja in promocije za kmetijske proizvode na notranjem trgu.
Ta posebna zakonodaja Skupnosti ščiti in zagotavlja preglednost trga in omogoča prosti pretok vina; s tem učinkovito izpolnjuje cilje predlagane nove uredbe, da se doseže visoka stopnja varovanja potrošnikov, zagotovi, da se lahko izdelki bolj prosto gibljejo na notranjem trgu, poveča pravno varnost za vpletene v poslovno dejavnost, zagotovi pošteno konkurenco ter spodbuja in ščiti novosti na področju živil v tej zakonodaji.
Predlog spremembe
21
Člen 2, odstavek2, točka 6
(6) „trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja“ so kakršne koli trditve o zdravju, ki navajajo, predlagajo ali namigujejo, da uživanje kategorije živil, živila ali njegovega sestavnega dela znatno zmanjšuje dejavnik tveganja za razvoj bolezni;
(6) „trditve v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja“ so kakršne koli trditve o zdravju, ki navajajo, predlagajo ali namigujejo, da uživanje kategorije živil, živila ali njegovega sestavnega dela znatno zmanjšuje tveganje za razvoj bolezni;
Obrazložitev
Trditve morajo potrošniki razumeti, zato mora biti v opredelitvi jasno zapisano, da gre za zmanjšanje tveganja in ne dejavnika tveganja . Na primer, trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenje (npr. „lahko zmanjša tveganje za srčnožilne bolezni/bolezni obtočil“) se lažje razume kot trditev o zmanjšanju dejavnika tveganja za to bolezen (npr. „lahko zmanjša raven homocisteina“).
Predlog spremembe
22
Člen 2, odstavek2, točka 8 a (novo)
(8a) „skupina živil“ je skupina prehrambenih izdelkov z enakimi lastnostmi in uporabo.
Predlog spremembe
23
Člen 4
Člen 4
Omejitve uporabe prehranskih navedb in zdravstvenih trditev
1. Komisija določi v roku 18. mesecev po sprejemu te uredbe v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 23 posebne profile hranilnih vrednosti, ki jih morajo upoštevati živila ali določene kategorije živil, da so lahko opremljene s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami.
Profili hranilnih vrednosti se nanašajo zlasti za vsebnost spodaj navedenih hranilnih snovi v živilu:
a) maščoba, nasičene maščobne kisline, transmaščobne kisline,
b) sladkor,
c) sol/natrij.
Profili hranilnih vrednosti temeljijo na znanstvenih spoznanjih o prehrani in njenem pomenu za zdravje ter zlasti na pomenu hranilnih in drugih snovi s prehrambenopsihološkim učinkom na kronična obolenja. Komisija se pri določitvi profilov hranilnih snovi posvetuje z organi oblasti, interesnimi skupinami, zlasti z živilskopredelovalno industrijo in s potrošniškimi združenji.
Izjeme in posodobitve, s katerimi se upošteva ustrezna znanstvena dogajanja, se sprejmejo v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 33.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 so prehranske navedbe, ki se nanašajo na zmanjšanje vsebnosti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, sladkorja in soli/natrija, dovoljene, če so v skladu s pogoji iz te uredbe.
3. Pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumskega odstotka alkohola, ne smejo imeti:
a) zdravstvenih trditev;
b) prehranskih navedb, z izjemo tistih, ki se nanašajo na zmanjšanje alkohola ali energijskih vrednosti.
4. Druga živila in kategorije živil, ki niso navedeni v odstavku 3 in za katere je treba uporabo prehranskih navedb in zdravstvenih trditev omejiti ali prepovedati, se lahko določijo v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 23 in glede na znanstvena spoznanja .
črtano
Obrazložitev
Zasnova členitve živil na izdelke s primernim in manj primernim profilom hranilne vrednosti je v nasprotju s pojmovanjem uravnotežene prehrane. Načeloma ni dobrih ali slabih živil. Nasprotno, bolj pomemben je odnos do zaužitja posameznih živil. Uporaba prehranskih navedb in zdravstvenih trditev je z različnimi predpisi že urejena na nacionalni, pa tudi na evropski ravni, in naj se je ne bi dodatno povezovalo s profili hranilnih vrednosti, katerih oblika je po določbah osnutka uredbe razmeroma odprta in nedoločena.
Predlog spremembe
24
Člen 4 a (novo)
Člen 4 a
Otroci
Prehranske navedbe in zdravstvene trditve s področja uporabe te uredbe niso usmerjene izključno ali predvsem na otroke.
Obrazložitev
Otroci ne morejo sami presoditi, ali so prehranske navedbe in zdravstvene trditve primerne, zato se jih v poslovnih praksah ne sme izkoriščati.
Predlog spremembe
25
Člen 5, odstavek1
1. Uporaba prehranskih navedb in zdravstvenih trditev se dovoli samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
1. Uporaba prehranskih navedb in zdravstvenih trditev se dovoli samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost snovi, glede katere so navedene navedbe in trditve, ima dokazano dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ;
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost hranila ali druge snovi, glede katere so navedene navedbe in trditve, ima dokazano dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazale splošno sprejeta znanstvena spoznanja ; če so navedene navedbe in trditve o živilu ali kategoriji živila, mora imeti živilo ali kategorija živila dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazala splošno sprejeta znanstvena spoznanja;
(b) snov, za katero so navedene navedbe in trditve:
(b) hranilo ali druga snov, za katero so navedene navedbe in trditve:
(i) je v končnem izdelku vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki; ali
(i) je v končnem izdelku vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki; ali
(ii) ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
(ii) ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
(c) kjer je to v uporabi, je snov, za katero so navedene navedbe in trditve, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
(c) kjer je to v uporabi, je hranilo ali druga snov, za katero so navedene navedbe in trditve, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
(d) količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino snovi, za katero navedbe in trditve veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
(e) skladnost s posebnimi pogoji, določenimi v poglavju III ali poglavju IV, kot je primerno.
(d) količina izdelka, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino hranila ali druge snovi, za katero navedbe in trditve veljajo, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki;
(e) skladnost s posebnimi pogoji, določenimi v poglavju III ali poglavju IV, kot je primerno.
Obrazložitev
Splošni pogoji za uporabo navedb in trditev, določeni v členu 5, so pretirani. Navedbe in trditve kot „sadje ali zelenjava so zdravi“ bodo v prihodnje prepovedani, ker sadje in zelenjava v smislu člena 5 niso snov. Odstavek 1(a) bi tako bilo treba razširiti, da bi pokrili navedbe in trditve v zvezi z živili ali kategorijami živil.
Predlog spremembe
26
Člen 6, odstavek 1
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na in so utemeljene s splošno sprejetimi znanstvenimi podatki .
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na in so utemeljene s splošno sprejetimi znanstvenimi spoznanji ali, če je utemeljeno s kategorijo izdelkov, s podatki, dobljenimi iz njihove tradicionalne rabe.
1 a. Stopnja utemeljitve je sorazmerna z naravo navedb in trditev.
1 b. Smernice v zvezi z naravo utemeljitve, ki jo zagotovijo proizvajalci, in referenčne vrednosti za oceno organa takšne utemeljitve določi slednji najpozneje do prvega dne v mesecu po dnevu objave te uredbe.
Obrazložitev
Obrazložitev (za odstavek (1))
Pri utemeljenih navedbah in trditvah je sistem, ki temelji zgolj na znanstvenih podatkih, neprimeren za kmetijske proizvode, kot so zeliščni izdelki. Treba bi bilo upoštevati tudi znanje, dobljeno iz izkušenj in tradicije. To stališče je bilo nedavno sprejeto v primeru tradicionalnih zdravil rastlinskega izvora (Direktiva 2004/24/ES), za katere je bil uveden poseben poenostavljen postopek registracije, ki jih izvzema iz zahteve o dokazovanju svoje klinične učinkovitosti, če je učinkovitost zdravila utemeljena na podlagi dolgotrajne rabe in izkušnjah. AFSFA (Francoski urad za varno hrano) tudi za tradicionalne zeliščne izdelke predlaga, da se dobrodejne učinke izdelkov utemelji na podlagi „organa za znanje, ustanovljenega na podlagi podatkov, dobljenih iz tradicionalne rabe“*.
Poleg tega je pomembno poudariti, da bi moralo tudi načelo sorazmernosti veljati za stopnjo utemeljitve navedb in trditev o izdelkih. V nasprotnem primeru bi cena takšne utemeljitve hitro postala previsoka in nedosegljiva za veliko večino malih in srednje velikih podjetij.
Za izpolnitev bistvenih zahtev pravne varnosti in zaščito pravic potrošnikov je nujno zagotoviti popolno preglednost v zvezi z naravo utemeljitve, ki jo zahteva Evropski urad za varno hrano, in metode, ki jih urad uporablja za oceno takšne utemeljitve.
* "Démarche d'évaluation de la sécurité, de l'intérêt et de l'allégation des denrées alimentaires, contenant des plantes, destinées à l'alimentation humaine" - februar 2003 – AFSSA http://www.afssa.fr
Obrazložitev (za odstavek (1a)):
Treba je upoštevati načelo sorazmernosti, ki vključuje preverjanje točnosti ali resničnosti navedb in trditev o izdelku na podlagi dokaza, ki ga zagotovi proizvajalec. Ocena temelji na načelu sorazmernosti med stopnjo zahtevanega dokaza in vplivom domnevnega učinka, z drugimi besedami, pomembnost vpliva izdelka ali sestavine, za katero so navedene navedbe in trditve, na fiziologijo potrošnika in pomembnost zdravstvenih posledic**.
** Groupe de Travail du Conseil Scientifique de l'Agence du Médicament. Les "produits frontières" et les aliments porteurs d'allégations santé. Pogl. Nutr.Diét., 1998, 33(5): 289–292.
Predlog spremembe
27
Člen 6, odstavek 3
3. Pristojni organi oblasti države članice lahko zadolžijo proizvajalca živil ali osebo, ki da izdelek na trg, da predloži znanstvena dokazila in podatke, ki so v skladu s predloženo uredbo.
črtano
Obrazložitev
Predlagano črtanje postopka odobritve ravno tako razveljavi to določbo.
Predlog spremembe
28
Člen 9, odstavek1
1. Ne glede na Direktivo Sveta št. 84/450/ES je prehranska navedba, ki primerja količino hranljive vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z živili iste kategorije , dopustna le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranljive vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.
1. Ne glede na Direktivo Sveta št. 84/450/ES je prehranska navedba o hranilni vrednosti, ki primerja količino hranljive vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z drugim živilom , dopustna le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranljive vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.
Obrazložitev
Primerjava ne sme biti omejena le na živila iste kategorije. Nasprotno, v interesu boljše možnosti informiranja bi morala biti mogoča tudi primerjava med različnimi živili, kot je na primer primerjava količine kalcija v kozarcu mleka in v kozarcu pomarančnega soka.
Predlog spremembe
29
Člen 10, odstavek1
1. Zdravstvene trditve se smejo pripraviti le , če ustrezajo splošnim zahtevam iz poglavja II in posebnim zahtevam v tem poglavju ter so po predloženi uredbi dopustne .
1. Zdravstvene trditve se smejo pripraviti, razen če ne ustrezajo splošnim zahtevam iz poglavja II in posebnim zahtevam v tem poglavju.
Obrazložitev
Odstavek 1 člena 10 predvideva splošno prepoved zdravstvenih trditev s pridržkom odobritve. Zdravstvene trditve naj bi se torej uporabljaei le, če so bili po določbah uredbe dopustne. Ta prepoved gre vendarle predaleč, saj se nanaša tudi na priznane in znanstveno dokazane podatke, ki ne zavajajo potrošnika. Postopek odobritve, predviden v osnutku uredbe, je birokratski, nepraktičen in ravno s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja povsem opustiti.
Predlog spremembe
30
Člen 10, odstavek2, točka (a)
(a) izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja;
črtano
Obrazložitev
Ker je predviden postopek registracije, ki ocenjuje znanstveno utemeljitev za vse zdravstvene trditve, posebnih prepovedi ni treba izrecno določiti. Vse trditve, ki so znanstveno utemeljene, so dovoljene.
Predlog spremembe
31
Člen 11
Člen 11
Implicitne zdravstvene trditve
črtano
1. Naslednje implicitne zdravstvene trditve niso dopustne:
(a)trditve, ki opozarjajo na splošne, nespecifične prednosti hranljive snovi ali živila glede na javno zdravje in dobro počutje;
(b) trditve, ki veljajo za psihične ali vedenjske funkcije;
(c) trditve, ki ne glede na Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa ali obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja izdelka;
(d) trditve, ki veljajo za nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov, ali trditve, ki napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila.
2. Komisija objavi, če je potrebno, po posvetovanju z organom oblasti podrobne smernice za spremembo predloženega člena.
Obrazložitev
Dejansko zaključen seznam implicitnih zdravstvenih trditev je nesorazmeren ukrep. Oglaševalske navedbe na izdelkih ne smejo biti prepovedane. Tako bi bilo oglaševanje živilskih izdelkov praktično nemogoče. Zaščito potrošnika pred zavajajočim oglaševanjem ureja druga zakonodaja.
Predlog spremembe
32
Člen 12
Člen 12
Zdravstvene trditve, ki opisujejo splošno priznano vlogo hranljive ali druge snovi
1. Ne glede na odstavek 1 člena 10 se smejo pripraviti zdravstvene trditve, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj in normalne fiziološke telesne funkcije na podlagi uveljavljenih in nespornih znanstvenih spoznanj in ki jih povprečen potrošnik pravilno razume, če so na seznamu, predvidenem v odstavku 2.
2. Države članice pošljejo Komisiji sezname trditev najkasneje do ... [leto dni po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] v skladu z odstavkom 1.
Po posvetovanju organov oblasti bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 23 najkasneje do … [tri leta po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] sprejela skupen seznam dopustnih trditev v skladu z odstavkom 1, ki opisujejo pomen hranljive ali druge snovi za rast, razvoj in normalne fiziološke telesne funkcije.
Spremembe tega seznama se bodo sprejele na pobudo Komisije same ali na predlog države članice po postopku iz člena 23.
3. Od začetka veljavnosti te uredbe lahko proizvajalci živil do sprejema seznama, navedenega v odstavku 2, na lastno odgovornost navajajo zdravstvene trditve, ki so navedene v odstavku 1, če izpolnjujejo zahteve te uredbe in zahteve nacionalnih predpisov; to velja ne glede na sprejem zaščitnih ukrepov iz člena 22.
črtano
Obrazložitev
Ta člen izgubi po predlaganem izbrisu splošne prepovedi zdravstvenih trditev, predvidenih v odstavku 1 člena 10, skupaj s postopkom odobritve, svoj pomen in bi ga tudi bilo treba izbrisati.
Predlog spremembe
33
Člen 13, odstavek1
1. Ne glede na odstavek 1 člena 2 Direktive 2000/13/ES se lahko pripravijo trditve v zvezi z zmanjšanjem bolezenskega tveganja, če so po tej uredbi dopustne .
1. Ne glede na odstavek 1 člena 2 Direktive 2000/13/ES se lahko pripravijo zdravstvene trditve v zvezi z zmanjšanjem bolezenskega tveganja, če so po tej uredbi dovoljene .
Obrazložitev
Ta člen je treba po predlaganem izbrisu splošne prepovedi zdravstvenih trditev, predvidenim v odstavku 1 člena 10, skupaj s postopkom odobritve ustrezno popraviti.
Predlog spremembe 34
Člen 14
Člen 14
Vloga za odobritev
1. Za pridobitev dovoljenja iz odstavka 1 člena 10 je treba vložiti vlogo pri upravnem organu.
Upravni organ:
a) pisno potrdi prejem vloge v roku 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema vloge;
b) nemudoma obvesti države članice in Komisijo o vlogi ter jim da na razpolago vlogo z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj kot dopolnila;
c) da javnosti na razpolago povzetek dokumentacije, ki je navedena v odstavku 3, točki f.
2. Vlogi je treba priložiti naslednje informacije in dokazila:
a) ime in naslov vlagatelja;
b) živilo ali kategorijo živila, za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, ter njene posebne lastnosti;
c) kopije študij,ki so bile opravljene v zvezi z zdravstvenimi trditvami, vključno – če so na razpolago – z neodvisnimi študijami in študijami, ki so bile opravljene po postopku medsebojnega pregleda in z vsemi drugimi dokazili, iz katerih je razvidno, da trditve izpolnjujejo merila iz te uredbe;
d) kopije drugih znanstvenih raziskav, ki so pomembne za zdravstvene trditve;
e) predlog za oblikovanje zdravstvene trditve – v vseh jezikih Skupnosti – za katero se zaprosi dovoljenje, po potrebi vključno s posebnimi pogoji za uporabo;
f) povzetek dokumentacije.
3. Izvedbeni predpisi k obravnavanemu členu, vključno z določbami za pripravo in oddajo vloge, se določijo po razpravi organa oblasti v skladu s postopkom, ki je naveden v odstavku 2 člena 23.
4. Organ oblasti objavi pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba, smernice, da bi vlagateljem olajšal pripravo in oddajo vloge.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja opustiti.
Predlog spremembe
35
Člen 15
Člen 15
Mnenje upravnega organa
1. Pri sestavljanju svojega mnenja si upravni organ prizadeva, da se drži roka treh mesecev od datuma prejema vloge. Ta rok se vedno prekine takrat, ko upravni organ v skladu z odstavkom 2 od vlagatelja zahteva dodatne informacije.
2. Upravni organ lahko po potrebi pozove vlagatelja, naj dopolni dokumentacijo k vlogi v določenem roku.
3. Ob pripravi svojega mnenja upravni organ preveri,
a) ali je predlagana formulacija zdravstvena trditev podprta z znanstvenimi podatki;
b) ali formulacija zdravstvene trditve ustreza merilom iz te uredbe;
c) ali je predlagana formulacija zdravstvene trditve razumljiva in bistvena za potrošnika.
4. Če mnenje podpira uporabo zdravstvene trditve, mora mnenje poleg tega vsebovati naslednje podatke:
a) ime in naslov vlagatelja;
b) oznako živila ali kategorije živil, za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, in posebne lastnosti;
c) priporočeno formulacijo predlagane zdravstvene trditve, v vseh jezikih Skupnosti;
d) po potrebi pogoje za uporabo živila in/ali dodatna pojasnila ali opozorila, ki naj bi spremljala zdravstveno trditev na etiketi ali pri oglaševanju.
5. Upravni organ posreduje svoje mnenje, vključno s poročilom o oceni zdravstvene trditve in z utemeljitvijo za svoje mnenje, Komisiji, državam članicam in vlagatelju.
6. Upravni organ da svoje mnenje na razpolago javnosti v skladu z odstavkom 1 člena 38 Uredbe (ES) št 178/2002.
Javnost lahko v roku 30 dni po objavi Komisije v zvezi s tem posreduje svoja stališča.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja opustiti.
Predlog spremembe
36
Člen 15, odstavek 3, točka (a)
(a) da je predlagana ubeseditev zdravstvene trditve podprta z znanstvenimi podatki;
(a) da je predlagana ubeseditev zdravstvene trditve znanstveno podprta ;
Obrazložitev
Znanstvena spoznanja namesto podatkov morda niso dovolj za utemeljitev predlagane ubeseditve zdravstvenih trditev.
Predlog spremembe
37
Člen 15, odstavek4, točka (c)
(c) priporočena ubeseditev v vseh jezikih Skupnosti za predlagane zdravstvene trditve;
(c) priporočena ubeseditev v jezikih Skupnosti, v katerih bodo zapisani predlagane zdravstvene trditve;
Obrazložtev
Znanstvena podlaga in pomen trditev mora biti zajet v predhodno odobritev, vendar je zelo pomembno, da se proizvajalcem, omogoči, kot prilagodljiv ukrep, prenos sporočil o zdravem prehranjevanju in zdravju, ki so namenjena potrošnikom. Urad bo vseeno sestavil predlog smernic.
Obveznost ubeseditve predloga v vseh jezikih Skupnosti je oviralna in nepotrebna, če trditev ne bo uporabljena v vseh jezikih.
Predlog spremembe
38
Člen 16
Člen 16
Dovoljenje Skupnosti
1. Komisija predloži v roku treh mesecev po prejemu mnenja upravnega organa odboru osnutek odločbe o vlogi v skladu z odstavkom člena 23, pri čemer se upošteva mnenje upravnega organa, vse zadevne določbe prava Skupnosti in druge dejavnike, ki so pomembni in legitimni za vsako preverjanje dejanskega stanja. Če se osnutek odločbe ne ujema z mnenjem upravnega organa, pojasni Komisija razloge za odstopanje.
2. Vsak osnutek odločbe, ki predvideva izdajo dovoljenja, vsebuje podatke, ki so navedeni v odstavku 4 člena 15, in ime imetnika dovoljenja.
3. Dokončna odločba o vlogi se sprejme po postopku in odstavka 2 člena 23.
4. Komisija nemudoma obvesti vlagatelja o svoji odločbi, podrobnosti te odločbe pa objavi v Uradnem listu Evropske unije.
5. Izdaja dovoljenja ne omejuje splošne civilno- in kazenskopravne odgovornosti živilskopredelovalnega podjetja v zvezi z živilom, za katero se izda dovoljenje.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja opustiti.
Predlog spremembe
39
Člen 17
Člen 17
Sprememba, začasna prekinitev in preklic dovoljenja
1. Imetnik dovoljenja lahko zaprosi za spremembo obstoječega dovoljenja v skladu s postopkom iz člena 14.
2. Upravni organ predloži na lastno pobudo ali na predlog države članice mnenje o tem, ali je odločba v zvezi z uporabo zdravstvene trditve, še vedno v skladu s pogoji te uredbe.
Upravni organ nemudoma posreduje svoje izvedensko mnenje Komisiji, upravičencu odobritve in državam. Upravni organ da svoje mnenje na razpolago javnosti v skladu z odstavkom 1 člena 38 Uredbe (ES) št 178/2002.
Javnost lahko v zvezi s tem v roku 30 dni po objavi Komisije posreduje svoja stališča.
3. Komisija nemudoma preveri mnenje upravnega organa. Po potrebi se dovoljenje po postopku iz člena 16 spremeni, začasno prekine ali prekliče.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
40
Člen 18
Člen 18
Register Skupnosti
1. Komisija izdela in vzdržuje register Skupnosti v zvezi s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami na živilih, v nadaljevanju „register“.
2. Register vsebuje naslednje elemente:
a) prehranske navedbe in pogoje za njihovo uporabo v skladu s Prilogo;
b) odobrene zdravstvene trditve in pogoje za njihovo uporabo v skladu z odstavkom 2 člena 13, odstavkom 2 člena 17, odstavkoma 1 in 2 člena 19, odstavkom 2 člena 21 in odstavkom 2 člena 22;
c) seznam neodobrenih zdravstvenih trditev.
Zdravstvene trditve, ki so bili odobrene na podlagi zaupnih podatkov, se vpišejo v poseben dodatek registra z naslednjimi informacijami:
(1) datum dovoljenja za zdravstveno trditev s strani Komisije in ime prvotnega vlagatelja, ki mu je bilo izdano dovoljenje;
(2) opozorilo o tem, da je Komisija odobrila zdravstveno trditev na podlagi zaupnih podatkov;
(3) opozorilo o tem, da je uporaba zdravstvene trditve omejena, razen če kasnejši vlagatelj pridobi dovoljenje za trditev brez sklica na zaupne podatke prvotnega vlagatelja.
3. Register se objavi.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
41
Člen 19
Člen 19
Varstvo podatkov
1. Znanstveni podatki in druge informacije, ki jih vsebuje dokumentacija vlagatelja, zahtevana v skladu z odstavkom 2 člena 14, se v roku sedmih let od datuma dovoljenja ne smejo uporabiti v prid poznejšega vlagatelja, razen če se je poznejši vlagatelj dogovoril s prejšnjim vlagateljem, da se lahko takšni podatki in informacije uporabijo, ob predpostavki, da:
a) so bili znanstveni podatki in druge informacije s strani prvotnega vlagatelja v času prvotne vloge izrečeni za zaupne; in
b) je imel prvotni vlagatelj v času prvotne vloge izključno pravico do uporabe zaupnih podatkov; in
c) zdravstvena trditev ne bi mogla biti odobrena brez predložitve zaupnih podatkov s strani prvotnega vlagatelja.
2. Do preteka obdobja sedmih let, določenega v odstavku 1, naslednji vlagatelj nima pravice, da bi se nanašal na podatke, ki so bili s strani predhodnega vlagatelja izrečeni za zaupne, če Komisija ne sprejme odločbe, po kateri se bi lahko izdalo dovoljenje brez podatkov, ki so bili označeni za zaupne s strani predhodnega vlagatelja.
črtano
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva enoten, več mesecev trajajoč postopek za odobritev uporabe zdravstvenih trditev pri oglaševanju živil, ki ga izvaja evropska agencija za živila. Ta predlog je birokratski, nepraktičen in s stališča Lizbonske strategije nesprejemljiv. Zato bi bilo treba vnaprejšnji postopek preverjanja in s tem povezane upravne akte povsem opustiti.
Predlog spremembe
42
Člen 19 a (novo)
Člen 19 a
Pravice intelektualne lastnine
Predložitev vloge za odobritev trditev ali registracija objave takih trditev ne posega v pravice intelektualne lastnine, ki jih lahko ima vlagatelj v zvezi s samo trditvijo ali katerim koli znanstvenim podatkom ali zadevnim podatkom iz dokumentacije, ki spremlja vlogo. Take pravice se obravnavajo v skladu s pravnim redom Skupnosti ali v skladu z nacionalnimi določbami, ki niso v nasprotju s pravnim redom skupnosti.
Predlog spremembe
43
Člen 22
Člen 22
črtano
Zaščitni ukrepi
1. Če ima država članica resne pomisleke, da se zahteva ne ujema s to uredbo ali da je znanstvena utemeljitev iz člena 7 pomanjkljiva, država članica lahko začasno ustavi uporabo te zahteve na njenem ozemlju.
O tem obvesti druge države članice in Komisijo ter navede vzroke za opustitev.
2. V skladu s postopkom iz člena 23(2) se sprejme odločba, kadar je to primerno, po pridobitvi mnenja Urada.
Komisija lahko začne postopek na lastno pobudo.
3. Država članica iz odstavka 1 lahko ohranja opustitev, dokler ji ni sporočena odločitev iz člena 2.
Obrazložitev
Določba, ki omogoča „začasno opustitev“ za trditve, ki niso v skladu z uredbo, ali za trditve, kjer se znanstvena utemeljitev pokaže za negotovo, krši člen 28 Pogodbe ES (načelo prostega pretoka blaga). Zaradi zmanjšanja neoviranega prostega pretoka blaga na notranjem evropskem trgu se člen 22 izbriše.
Če je nemogoče izbrisati ta člen, ima zgoraj omenjena pravica države članice smisel le v primeru zahtev v skladu s členom 12(3), ker so druge zahteve odobrene s strani Evropskega urada za varno hrano in so zato v skladu z uredbo. Poleg tega je ukrep, ki ga sprejme država članica, upravičen le v primeru, kadar dejansko tveganje za zdravje temelji na zavajajoči zahtevi. Člen 22 je torej treba spremeniti tako, kot je nakazano v Predlogu spremembe 112.
Predlog spremembe
44
Člen 24
Da bi olajšali učinkovito spremljanje živil s hranilno vrednostjo ali zdravjem, lahko države članice od proizvajalca ali osebe, ki daje takšna živila na trg na njihovem ozemlju, zahtevajo, da s posredovanjem vzorca oznake tega izdelka o tem obvesti pristojne organe.
Da bi olajšali učinkovito spremljanje živil s hranilno vrednostjo ali zdravjem, lahko države članice od proizvajalca ali osebe, ki daje takšna živila na trg na njihovem ozemlju, zahtevajo, da s posredovanjem vzorca oznake tega izdelka o tem obvesti pristojne organe. Organi spremljajo oglaševanje živil vključno s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami, da v skladu z Direktivo 2000/13/ES preprečijo zavajanje potrošnika z danimi podatki.
Obrazložitev
Oglaševalske kampanje/logotipi/oglaševanje izdelkov s športniki igra pomembno vlogo pri zaznavanju hranilnih vrednosti in zdravja s strani potrošnika. V Združenih državah Amerike veljavnost oglaševanja živil spremlja Zvezna komisija za trgovino in podobno bi moralo prevladati tudi na ravni EU, kjer bi Evropskemu uradu za varno hrano dovolili spremljati in izražati mnenje v posebnih primerih, kadar oglaševanje zavaja in ne obvešča potrošnika.
Predlog spremembe
45
Člen 25 a (novo)
Člen 25a
Prehodni ukrepi
Zahteve za živila z visoko energijsko porabo, ki so bila proizvedena v skladu z nacionalnimi določili pred datumom veljavnosti, določenim v členu 26, se lahko še naprej proizvajajo do sprejetja Direktive Komisije o živilih, namenjenih športnikom in osebam z visoko energijsko porabo, ki temelji na Direktivi 89/398/EGS o živilih za posebne prehranske namene. .
Obrazložitev
Komisija se trenutno ukvarja z direktivo Komisije o živilih z visoko energijsko porabo, v okviru direktive o živilih za posebne prehranske namene (Direktiva 89/398/EGS). Prihodnja direktiva bo pojasnila potrebe po zahtevah v športni prehrani. Te zahteve so za izdelke, ki jih uporabljajo športniki, posebne in zato posebna direktiva omogoča določitev ustreznih meril za zahteve. Zaradi tega je v tej uredbi ustrezno predvideti prehodne ukrepe, dokler se ne sprejme ustrezna direktiva.
Predlog spremembe
46
Člen 26, odstavek2
Uporablja se od [ prvega dne šestega meseca po objavi ].
Uporablja se od [ prvega dne osemnajstega meseca po objavi ].
Obrazložitev
Prehodno obdobje traja 18 mesecev, da se omogoči primeren čas, od objave uredbe do začetka njene uporabe, za sprejetje novih pravil določenih v uredbi.
Predlog spremembe
47
Člen 26, odstavek3
Živila, dana na trg ali označena pred tem datumom , ki niso v skladu s to uredbo , se sme tržiti do [ zadnjega dne enajstega meseca po objavi ].
Živila, dana na trg ali označena pred prvim dnem uporabe te uredbe, ki niso v skladu s to uredbo , se sme tržiti do [ zadnjega dne osemnajstega meseca po prvem dnevu njene uporabe ] ali do konca uporabnosti, odvisno od tega, katero obdobje je daljše.
Obrazložitev
Prehodno obdobje ne zadostuje, ker objavljenih smernic Evropskega urada za varno hrano, postopka odobritve (najmanj 6 mesecev) ter sprememb označevanja in predstavitve verjetno ne bo mogoče zaključiti v času 11 mesecev, kot je določeno v predlogu Komisije, ki velja sedaj.
Predlog spremembe
48
Člen 26, odstavek3 a (novo)
Zdravstvene trditve, ki so različne od tistih iz člena 12(1), namenjene za živila, kategorije živil ali sestavine živil, se lahko še naprej določajo, pred veljavnostjo te uredbe v skladu z obstoječimi določili in pod pogojem, da se vloži zahtevek na podlagi člena 14 v roku 12 mesecev od veljavnosti te uredbe in šest mesecev pred končno odločitvijo, sprejeto na podlagi člena 16. Glede na takšne zahtevke časovni roki iz členov 15(1), 15(2) in 16(1) ne veljajo.
Obrazložitev
Potrebni so ustrezni prehodni sporazumi. Od začetka veljavnosti uredbe, šest mesecev po objavi, se mora izdelke označevati v skladu z novo uredbo. Vendar bodo postopki, opisani v členih od 14 do 17 predloga Komisije, potrebovali precej več časa od šest mesecev.
Družbam se mora zato dovoliti nadaljevanje označevanja svojih izdelkov, ki so sedaj na trgu, do končne odločitve Evropskega urada za varno hrano in stalnega odbora, pod pogojem , da je zadevna družba vložila zahtevek za potrditev zahteve v skladu s postopkom odobritve.
Predlog spremembe
49
Člen 26, odstavek 3 a (novo)
Od začetka veljavnosti te uredbe iz prvega odstavka tega člena do sprejetja seznamov iz člena 12(2) so za zdravstvene trditve iz člena 12(1) odgovorna podjetja, pod pogojem, da so v skladu s to uredbo in z obstoječimi nacionalnimi določili, ki veljajo zanje, in brez poseganja v sprejetje zaščitnih ukrepov iz člena 22.
Obrazložitev
Uredba mora družbam dovoliti nadaljevanje trženja svojih izdelkov, ki so sedaj na trgu, do končne odločitve Evropskega urada za varno hrano in stalnega odbora.
Predlog spremembe
50
Člen 26, odstavek3 b (novo)
Zdravstvene trditve, razen tistih iz člena 12(1), usklajene z obstoječimi določili v zvezi z živili, kategorijami živil ali hranili, se lahko v času veljavnosti te uredbe še naprej uporabljajo, pod pogojem, da se vloži zahtevek za dovoljenje v skladu s členom 14, v 12 mesecih od prvega dne veljavnosti te uredbe in do šest mesecev po končni odločitvi, sprejeti v skladu s členom 16.
Obrazložitev
Uredba mora družbam dovoliti nadaljevanje trženja svojih izdelkov, ki so sedaj na trgu, do končne odločitve Evropskega urada za varno hrano in stalnega odbora, pod pogojem, da je družba, za katero velja ta primer, vložila prošnjo za odobritev zahteve na podlagi postopka odobritve. Zgornja prehodna določba bi bila v korist vsem zadevnim strankam, vključno z organi, pristojnimi za postopek odobritve.
Predlog spremembe
51
Priloga, točka 7 a (novo) za točko 'Brez nasičenih maščob'
ČISTI OGLJIKOVI HIDRATI
Ta izraz predstavlja točno številko, ki se odšteje od skupnih ogljikovih hidratov, ki imajo zelo majhen vpliv na krvni sladkor; čisti ogljikovi hidrati = skupni ogljikovi hidrati – glicerin – organske kisline. Sladkorni alkoholi se ne odštejejo zato, ker bi to lahko vplivalo na krvni sladkor, ki je odvisen od predelave in priprave živil.
Obrazložitev
Dokazano je bilo, da diete s čistimi ogljikovimi hidrati prispevajo k izgubi teže. Navedbe v zvezi s čistimi ogljikovimi hidrati se ujemajo z rastjo povpraševanja potrošnikov po podatkih o vsebnosti čistih ogljikovih hidratov v živilih.
Predlog spremembe
52
Priloga, točka 7 b (novo) za točko "Brez nasičenih maščob"
NIZKA VSEBNOST OGLJIKOVIH HIDRATOV
Trditev o izdelkih z nizko vsebnostjo ogljikovih hidratov in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo manj od 5 g čistih ogljikovih hidratov na postrežen izdelek, ob upoštevanju dejstva, da čisti ogljikovi hidrati predstavljajo točno številko, ki se odšteva od ogljikovih hidratov z zelo majhnim vplivom na krvni sladkor; čisti ogljikovi hidrati = skupni ogljikovi hidrati – glicerin – organske kisline. Sladkorni alkoholi se ne odštejejo zato, ker bi to lahko vplivalo na krvni sladkor, ki je odvisen od predelave in priprave živil.
Obrazložitev
Dokazano je bilo, da diete z nizko vsebnostjo ogljikovih hidratov prispevajo k izgubi teže. Navedbe v zvezi z nizko vsebnostjo ogljikovih hidratov se ujemajo z rastjo povpraševanja potrošnikov po podatkih o nizki vsebnosti ogljikovih hidratov v živilih.
Predlog spremembe
53
Priloga, točka 7 c (novo) za točko 'Brez nasičenih maščob'
ZNIŽANI OGLJIKOVI HIDRATI
Trditev o izdelkih z znižano vsebnostjo ogljikovih hidratov in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo manj od 10 g čistih ogljikovih hidratov na postrežen izdelek, ob upoštevanju dejstva, da čisti ogljikovi hidrati predstavljajo točno številko, ki se odšteva od ogljikovih hidratov z zelo majhnim vplivom na krvni sladkor; čisti ogljikovi hidrati = skupni ogljikovi hidrati – glicerin – organske kisline. Sladkorni alkoholi se ne odštejejo zato, ker bi to lahko vplivalo na krvni sladkor, ki je odvisen od predelave in priprave živil.
Obrazložitev
Dokazano je bilo, da diete z znižano vsebnostjo ogljikovih hidratov prispevajo k izgubi teže. Navedbe v zvezi z znižano vsebnostjo ogljikovih hidratov se ujemajo z rastjo povpraševanja potrošnikov po podatkih o znižani vsebnosti ogljikovih hidratov v živilih.
Predlog spremembe
54
Priloga, točka 18
NARAVNI VIR VITAMINOV IN/ALI MINERALOV
VIR VITAMINOV IN/ALI MINERALOV
Trditev, da je živilo naravni vir vitaminov in/ali mineralov, in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo najmanj 15 % priporočenega dnevnega vnosa na 100 g ali 100 ml, določenega v Prilogi k Direktivi Sveta 90/496/EGS.
Trditev, da je živilo vir vitaminov in/ali mineralov, in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo najmanj 15 % priporočene hranilne vrednosti (RNV) na 100 g (trdna) in 7,5 % RNV na 100 ml (tekoča) ali 5 % RNV na 100 kcal (12 % RNV na 1 MJ) ali 15 % RNV na porcijo.
Če so živila naravni vir vitaminov in/ali mineralov je lahko pred trditvijo beseda „naravno“ ali „naraven“.
Obrazložitev
Pogoji, na katerih temelji uporaba navedbe „vir“ vitaminov ali mineralov, se morajo oblikovati na pogojih določenih v zakoniku Codex Alimentarius, npr. uporaba različnih mejnih vrednosti, ki določajo razliko med trdnimi in tekočimi izdelki. Poleg tega so navedbe mejnih vrednosti, ki jih je predlagala Komisija, resno škodljive za mlečne izdelke, kljub dobro poznanemu in pomembnemu prispevanju pri vnosu kalcija.
Predlog spremembe
55
Priloga, točka 24 a (novo)
VIR ŠKROBA
Trditev, da je živilo vir škroba, in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo najmanj 15 % škroba na 100 g.
Obrazložitev
Ker nekateri potrošniki potrebujejo izdelke z vsebnostjo škroba zaradi zdravstvenih razlogov, mora biti omogočeno, da se jih tako označuje. Vrednosti naj ustrezajo določilom iz zakonika Codex Alimentarius.
Predlog spremembe
56
Priloga, točka 24 b (novo)
VIR SESTAVLJENIH OGLJIKOVIH HIDRATOV
Trditev, da je živilo vir sestavljenih ogljikovih hidratov, in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo najmanj 25 g sestavljenih ogljikovih hidratov na 100 g.
Obrazložitev
Sestavljeni ogljikovi hidrati sestojijo iz dolgih verig enostavnih sladkorjev. V naravni obliki jih najdemo v žitih, sadju, stročnicah (grah in fižol) ter v drugi zeleni zelenjavi. Vsebujejo vse vrste prebavljivih ogljikovih hidratov razen monosaharidov in disaharidov.
Naslednja hranila so bistvena za energijo v živilih: beljakovine, ogljikovi hidrati in maščobe.
Glede na prehranska priporočila več evropskih držav naj bi bil vnos zgornjih hranil naslednji:
– ne več od 30 do 35 % maščob;
– od 10 do 15 % beljakovin;
– najmanj 50 % ogljikovih hidratov (po možnosti v obliki sestavljenih ogljikovih hidratov).
Zato je pomembno obveščati potrošnike o živilih, ki so vir ogljikovih hidratov ali so z njimi bogata, da se lahko odločijo za bolj zdrav način prehranjevanja.
Predlog spremembe
57
Priloga, točka 24 c (novo)
VISOKA VSEBNOST ŠKROBA
Trditev, da ima živilo visoko vsebnost škroba, in katera koli trditev s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za izdelke z vsebnostjo najmanj 30 g škroba na 100 g.
Obrazložitev
Ker nekateri potrošniki potrebujejo izdelke z vsebnostjo škroba zaradi zdravstvenih razlogov, mora biti omogočeno, da se jih tako označuje. Vrednosti naj ustrezajo določilom iz zakonika Codex Alimentarius.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
Referenčni dokumenti
KOM(2003)0424 – C6–0329/2003 – 2003/0165(COD)
Pristojni odbor
ENVI
Odbor(-i), zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
16.9.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja
Angelika Niebler
Datum imenovanja
30.8.2004
Obravnava v odboru
7.10.2004
22.11.2004
17.3.2005
Datum sprejetja predlogov sprememb
17.3.2005
Izid končnega glasovanja
za:
24
proti:
21
vzdržani:
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Richard James Ashworth, Ivo Belet, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Dorette Corbey, Avril Doyle, Jan Christian Ehler, Satu Hassi, Wolf Klinz, Peter Liese, Toine Manders, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis, Peter Skinner
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
25.4.2005
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov
za Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
(KOM((2003)0424) – C5‑0329/2003 – 2003/0165(COD) )
Pripravljavec mnenja (*):
Alexander Stubb
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori – člen 47 Poslovnika
1. Stališče pripravljavca mnenja
Pripravljavec mnenja pozdravlja in podpira predlog Komisije, ki je odziv na resolucije Parlamenta iz marca 1998 o Zeleni knjigi o splošnih načelih živilske zakonodaje v EU in iz junija 2001 o Beli knjigi o varnosti živil. Pripravljavec mnenja zlasti podpira uvajanje splošnih načel in pogojev za uporabo navedb in trditev, pozdravlja vzpostavitev seznama prehranskih navedb, pogojev za primerjalne navedbe, razlikovanja med zdravstvenimi trditvami, ki veljajo za telesne funkcije, in tistimi, ki veljajo za zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni, ali opredelitve potrošnika na podlagi sodb SES. Vendar pa nekateri vidiki predloga zahtevajo izboljšave. Še zlasti:
2. Opisovanje hranilnih lastnosti
Predlog Komisije, ki skuša omejiti prehranske navedbe in zdravstvene trditve za živila, ki so "dobrodejna". Pripravljavec mnenja se ne strinja s tem, da mora biti vloga vlade – lokalne, nacionalne ali evropske – odločanje o tem, katera živila so za potrošnike dobrodejna.
Predlog Komisije sproža številna vprašanja, na katera je treba odgovoriti pred obravnavo opisov hranilnih lastnosti:
Ali lahko, če imajo različni ljudje različne prehranske potrebe – odvisne od dejavnikov, kot so življenjski slog, starost in spol – resnično govorimo o dobrih in slabih živilih namesto o dobrih ali slabih načinih prehranjevanja?
Ali imajo potrošniki pravico do podatkov o hranilnosti ne glede na morebiten opis hranilnih podatkov?
Zakaj bi moralo biti sprejemljivo, da bi bil pust sir opisan kot bogat s kalcijem, ne pa tudi polnomastni sir, čeprav lahko vsebuje vsaj toliko ali celo več kalcija?
Ali je smiselno, medtem ko ne želimo, da bi se aromatizirane gazirane pijače z dodanim alkoholom tržile kot dobrodejne, pridelovalcem vina prepovedati, da trdijo, da so zmerne količine rdečega vina koristne za srce?
3. Splošne zdravstvene trditve
Pripravljavec mnenja meni, da bi bila prepoved splošnih in implicitnih zdravstvenih trditev nesorazmeren ukrep. Kjer so trditve podprte z znanstvenim znanjem in ne zavajajo potrošnikov, predmet in obseg takih trditev ne smeta biti zakonodajna zadeva. Obstoječa zakonodaja o zavajajočem oglaševanju in označevanju živil že prepoveduje uporabo neresničnih ali zavajajočih podatkov. Pripravljavec mnenja meni, da bi bilo primerneje bolj dosledno in učinkovito uveljavljati tako obstoječo zakonodajo, kot pa vpeljati več zakonov, ki najverjetneje ne bodo nič bolje uveljavljeni.
Splošne trditve so vsakdanje oglaševalsko sredstvo. Najuspešnejše oglaševalske akcije trdijo, da bomo z njihovim proizvodom – do neke mere – srečnejši, bolj zdravi, bogati ali privlačnejši za nasprotni spol. V številnih primerih se ne razumejo dobesedno in kot prave trditve, ampak le kot oglaševalske „puhlice“. „Trditve“ so lahko posredovani ustno ali z uporabo slik ali zvoka. Jasno je, da bi bilo smešno proizvajalcem sladkarij prepovedati prikazovanje slik veselih otrok v oglasih ali na embalaži, ali prepovedati, da bi žitni proizvodi za zajtrk napeljevali na to, da so z njimi otroci pripravljeni na nov dan. Če je to dovoljeno v oglaševanju, zakaj ne bi bilo tudi na embalaži ali v izložbenem oknu? Predlog Komisije lahko ustvari stanje pravne negotovosti v industriji oglaševanja živil.
4. Blagovne znamke
Pripravljavec mnenja je zaskrbljen, ker ne kaže, da bi Komisija popolnoma obravnavala položaj podjetij, katerih blagovne znamke vsebujejo zdravstvene trditve, ki bi bile v skladu s predlogom uredbe omejeni. Blagovne znamke bi bile ogrožene, razen če bi bila za te blagovne znamke dovoljena izjema. Vendar pa bi bilo, če bi bile dovoljene izjeme, nepravično do ostalih proizvajalcev, ki navajajo podobne trditve za podobne proizvode.
Pripravljavec mnenja verjame, da odgovor ni v posebnih izjemah, ampak v oddelkih predloga, ki bi najstrožje omejili uporabo blagovnih znamk – zlasti opisovanja hranilnih lastnosti in omejitve splošnih in implicitnih zdravstvenih trditev – ki jih je treba ponovno obravnavati, tako da bi bili pravični za celotno živilsko industrijo in da ne bi povzročali nadaljnje zmede med potrošniki.
5. Prepreke za trgovino
Pripravljavec mnenja meni, da je kakršno koli zakonodajo treba obravnavati v širšem smislu obstoječih smernic WHO, Codexa Alimentariusa in Sveta Evrope, prav tako tudi nedavni predlog Komisije za uredbo v zvezi s splošnimi pravili za dodajanje vitaminov in mineralov v živila („obogatitev živil“). Kakršni koli novi standardi ali predpisi morajo biti, kar najbolj, v skladu z mednarodnimi standardi.
6. Postopek odobritve
Pripravljavca osnutka skrbi, da je predlog postopka odobritve prezapleten in bi preobremenil Evropsko agencijo za varno hrano. Pomembno je, da imajo vse zainteresirane stranke – vključno s potrošniškimi in industrijskimi skupinami – možnost za predložitev predlogov za odobrene zdravstvene trditve. To bi pomagalo zagotoviti, da so lahko obstoječe, natančne trditve odobrene brez nalaganja nesorazmernega bremena na proizvajalce živil. Toda pripravljavec osnutka je zaskrbljen, da bi predlog postopka Komisije preprečil hitro odobritev novih trditev v zvezi z novimi znanstvenimi dokazi. Zaradi teh zadržkov mora Komisija predlagati poenostavljen postopek.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe 1
Uvodna izjava 3 a (novo)
.
(3a) Nove in nepotrebne prepreke za trgovanje z živili s tretjimi državami se ne smejo ustvarjati. Zato bi bilo treba nove določbe kar najbolj približati delu Codexa Alimetariusa o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah.
Predlog spremembe 2
Uvodna izjava 5 a (novo)
.
(5a) Nacionalni prostovoljni sistemi označevanja živil na sprednji strani embalaže, ki jih odobri država članica in so v skladu z načeli, določenimi v tej uredbi, ne smejo biti prepovedani.
Obrazložitev
Nekatere vlade držav članic trenutno raziskujejo in razvijajo potrošniku najbolj prijazno obliko za prostovoljne sisteme označevanja živil na sprednji strani embalaže. Ko nacionalna vlada enkrat uvede takšne sisteme in dokler ne obstaja noben sistem za celotno EU, ne bodo prepovedani, dokler ustrezajo načelom, določenim v tej uredbi.
Predlog spremembe 3
Uvodna izjava 6
(6) Živila, ki se oglašujejo s takimi navedbami ali trditvami, lahko potrošnik razume kot proizvode, ki imajo v primerjavi s podobnimi ali drugimi proizvodi, ki jim take hranilne snovi niso dodane, hranilne, psihološke in zdravstvene prednosti. Na podlagi tega lahko potrošnik izbira, kar neposredno vpliva na delež posameznih hranilnih ali drugih snovi v celotni prehrani na tak način, ki ne ustreza znanstvenim priporočilom. Da bi delovali v nasprotju s tem možnim neželenim učinkom, je primerno, da se v zvezi s proizvodi, za katere so navedene takšne navedbe ali trditve, uvede določene omejitve. V tem smislu je prisotnost določenih snovi v proizvodu – na primer vsebnost alkohola v proizvodu – ali profil hranilne vrednosti proizvoda primerno merilo pri določanju , ali smejo biti na proizvodu navedene navedbe ali trditve.
(6) Živila, ki se oglašujejo s takimi navedbami ali trditvami, lahko potrošnik razume kot proizvode, ki imajo v primerjavi s podobnimi ali drugimi proizvodi, ki jim take hranilne snovi niso dodane, hranilne, psihološke in zdravstvene prednosti. Na podlagi tega lahko potrošnik izbira, kar neposredno vpliva na delež posameznih hranilnih ali drugih snovi v celotni prehrani na tak način, ki ne ustreza znanstvenim priporočilom. Da bi delovali v nasprotju s tem možnim neželenim učinkom, je primerno, da se v zvezi s proizvodi, za katere so navedeni takšne navedbe ali trditve, uvede določene omejitve. V tem smislu je prisotnost določenih snovi v proizvodu – na primer alkohola – treba upoštevati pri določanju, ali smejo biti na proizvodu navedene navedbe ali trditve.
Obrazložitev
Treba je podpreti upoštevanje vsebnosti alkohola pri določanju, ali smejo biti na proizvodu navedene navedbe ali trditve, ni pa primerno uvajati celotne prepovedi za sicer natančne navedbe ali trditve za celo skupino živil.
Predlog spremembe 4
Uvodna izjava 7
(7) Pri določitvi profila hranilne vrednosti se lahko upoštevajo deleži različnih hranilnih snovi in snovi s prehrambenopsihološkim učinkom, zlasti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, soli/natrija in sladkorja, katerih prekomerno uživanje ni priporočljivo, pa tudi polinenasičenih in mononenasičenih maščobnih kislin, dostopnih ogljikovih hidratov razen sladkorja, vitaminov, mineralov, proteinov in balastnih snovi. Pri določitvi profilov hranilne vrednosti se upoštevajo različne kategorije živil, pa tudi mesto in vloga teh živil v celotni prehrani. Za nekatera živila ali kategorije živil so lahko potrebne izjeme v zvezi z ustaljenimi profili hranilne vrednosti glede na njihovo vlogo in pomen pri prehrambenih navadah prebivalcev. To bi zahtevalo kompleksen tehnični napor, sprejem ustreznih ukrepov pa bi naj bil zaupan Komisiji.
črtano
Obrazložitev
Sledi iz s predloga spremembe člena 4.
Predlog spremembe 5
Uvodna izjava 10 a (novo)
(10a) Prehranske navedbe in zdravstvene trditve obveščajo potrošnike o posebnih lastnostih živil. Zelo je pomembno, da potrošniki razumejo vlogo in položaj živila v uravnoteženi prehrani.
Zato bi bilo primerno, da Komisija na podlagi znanstvenega nasveta Agencije določi hranilne referenčne vrednosti zaužitja, ki se dajo na oznako.
Obrazložitev
Ključnega pomena je, da se potrošnikom zagotovi ustrezne podatke v zvezi z vključitvijo posameznih živil, zlasti tistih z navedbami in trditvami, v uravnoteženo prehrano. Zato bi bilo primerno, da prehranske navedbe in zdravstvene trditve na oznaki živil jasno vključujejo okvir uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja.
Predlog spremembe 6
Uvodna izjava 10 b (novo)
(10b) Pred zavajajočimi navedbami in trditvami je primerno varovati vse potrošnike; vendar pa je Sodišče do sprejetja Direktive 84/450/EGS pri razsojanju o zadevah v zvezi z oglaševanjem menilo, da je potrebno oceniti vpliv na namišljenega tipičnega potrošnika.
V skladu z načelom sorazmernosti in z namenom omogočiti dejansko uporabo v njej zajetih varovalnih ukrepov ta uredba kot merilo postavlja povprečnega potrošnika, ki je razmeroma dobro obveščen ter pazljiv in razsoden, ter upošteva socialne, kulturne in jezikovne dejavnike, kakor ga razlaga Sodišče, hkrati pa vsebuje določbe za preprečevanje izkoriščanja potrošnikov, ki imajo značilnosti, zaradi katerih so še posebej dovzetni za zavajajoče navedbe ali trditve.
Obrazložitev
Po analogiji z „nepoštenimi poslovnimi dejavnostmi“ je pomembno, da se iz tega člena črta opredelitev„povprečnega potrošnika“. Poglavitna skrb je zaščita vseh potrošnikov pred zavajajočimi navedbami ali trditvami, bistvenega pomena pa je, da se upošteva vse potrošnike, še posebej najbolj ranljive.
Predlog spremembe 7
Uvodna izjava 11
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti.
(11) Znanstvena utemeljitev mora biti glavni vidik, ki se upošteva pri uporabi prehranskih navedb in zdravstvenih trditev, nosilci živilske dejavnosti pa morajo uporabo takšnih navedb in trditev utemeljiti. Znanstvena utemeljitev prehranskih navedb in trditev mora biti sorazmerna z domnevnimi dobrodejnimi učinki.
Obrazložitev
Znanstvena utemeljitev mora biti namenjena pojasnilu prehranske navedbe in trditve ter domnevnim dobrodejnim učinkom, vendar pa zaradi tega ne sme biti nesorazmerna, tj. raven dokaza mora biti „v ravnovesju z možnostmi“ in ne brez najmanjšega dvoma.
Predlog spremembe 8
Uvodna izjava 13 a (novo)
.
(13a) Možnost uporabe navedbe „z nizko vsebnostjo maščob“ za mazave maščobe“ je določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2991/94 z dne 5. decembra 1994 , zato dodatne omejitve v zvezi z vsebnostjo maščob zaenkrat ne veljajo za navedbe o hranilnosti namazov.
_________________________
1 UL L 316, 9.12.1994, str. 2.
Obrazložitev
Ta uredba ne sme veljati za mazave maščobe, za katere Uredba (ES) 2991/94 določa ločena pravila. Treba je jasno navesti, da se navedbe o vsebnosti maščobe zaenkrat ne uporabljajo za mazave maščobe. Takenavedbe sedaj dovoljuje Direktiva o označevanju hranilnih vrednosti živil v zvezi s splošno direktivo o označevanju živil in na temelju posebne nacionalne zakonodaje in smernic (v Avstriji, Nemčiji, na Nizozemskem, v Združenem kraljestvu itd.). Te navedbe se uporabljajo že več kot 40 let in so prispevali k znanju potrošnikov.
Predlog spremembe 9
Uvodna izjava 17
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi ustaljenih in nespornih znanstvenih spoznanj, je treba oceniti in odobriti na drugačen način. Zato je treba sestaviti seznam dopustnih trditev, ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.
(17) Zdravstvene trditve, ki opisujejo vlogo hranilnih ali drugih snovi pri rasti, razvoju in normalnih telesnih funkcijah na podlagi ustaljenih in nespornih znanstvenih spoznanj, je treba oceniti in odobriti na drugačen način. Zato je treba po posvetovanju z Agencijo sestaviti seznam dopustnih trditev Skupnosti , ki opisujejo vlogo hranilne ali druge snovi.
Obrazložitev
„Ustaljena in nesporna znanstvena spoznanja“ morajo pretehtati neodvisni znanstveniki. Zato je potrebno sodelovanje Evropske agencije za varno hrano (EFSA).
Predlog spremembe 10
Uvodna izjava 20
(20) Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, je treba ubeseditev in predstavitev zdravstvenih trditev upoštevati pri mnenju Agencije in pri postopku odobritve, ki mu sledi.
(20) Da bi se zagotovilo, da so zdravstvene trditve resnične, jasne, zanesljive in koristne za potrošnika, ki se odloča za zdrav način prehranjevanja, se mora pomen in predstavitevzdravstvenih trditev upoštevati pri mnenju Agencije in pri postopku odobritve, ki mu sledi. Postopek odobritve mora vključevati tudi prošnjo za sosvet potrošnikov, da presodi dojemanje in razumevanje trditev.
Obrazložitev
„Mora“ utrjuje besedilo. Potrošniki lahko dojemajo pomen trditev na drugačen način, kot pa so to predvideli znanstveniki in/ali industrija. Zato je pomembno, da v postopku odobritve začne sodelovati tudi sosvet potrošnikov.
Agencija mora preiskati in odobriti pomen zdravstvenih trditev namesto pregleda ubeseditve.
Predlog spremembe 11
Uvodna izjava 21 a (novo)
.
(21a) Potrebe evropske živilske industrije, in še zlasti potrebe malih in srednje velikih podjetij, je treba upoštevati za zagotavljanje, da se ne izpodkoplje inovativnost in konkurenčnost.
Predlog spremembe 12
Uvodna izjava 22
(22) Zaradi preglednosti in izogibanja združenim prijavam v zvezi s trditvami, ki so že bili ocenjeni, je treba vzpostaviti register takih trditev.
(22) Zaradi preglednosti in izogibanja združenim prijavam v zvezi s trditvami, ki so že bili ocenjeni, je treba vzpostaviti in ohranjati javni register takih trditev.
Obrazložitev
Register bo po vzpostavitvi na voljo javnosti in redno posodobljen.
Predlog spremembe 13
Člen 1, odstavek 2
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve za označevanje, predstavitev in oglaševanje živil, namenjenih končnemu potrošniku. Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam, menzam ter podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
2. Ta uredba velja za prehranske navedbe in zdravstvene trditve v komercialnih komunikacijah za živila, ali za označevanje, predstavitev ali oglaševanje živil, namenjenih končnemu potrošniku, vključno z živili, ki so na voljo na trgu nepakirana ali kot razsuti tovor . Prav tako velja za živila, ki so namenjena restavracijam, bolnišnicam, šolam, menzam ter podobnim ustanovam za pripravo in dostavo hrane.
Obrazložitev
Pomembno je, da določbe te uredbe vključujejo vse vrste komercialnih komunikacij za živila. Hkrati pa živila, ki so na voljo na trgu nepakirana ali kot razsuti tovor, niso izključena iz določb te uredbe.
Predlog spremembe 14
Člen 1, odstavek 2 a (novo)
2a. Trgovsko ime, blagovna znamka ali izmišljeno ime, ki se pojavijo pri označevanju, predstavitvi ali oglaševanju živil, ki jih potrošnik lahko razume kot prehranske navedbe ali zdravstvene trditve, se lahko uporabijo le ob ustreznih, s tem povezanih prehranskih navedb ali zdravstvenih trditev pri tem označevanju, predstavitvi ali oglaševanju, ki je v skladu z določbo te uredbe. Blagovno znamko, trgovsko ime ali izmišljeno ime, ki označuje ali navaja, da proizvod vpliva na zdravje ali nekatere bolezni, spremljajo zdravstvena trditev ter trgovsko ime, blagovna znamka ali izmišljeno ime, ki se sklicuje na nekatere hranilne snovi in/ali hranilno sestavo živila spremljajo prehranska navedba. V zvezi s trgovskimi imeni, blagovnimi znamkami ali izmišljenimi imeni, ki so obstajala pred 1. januarjem 2005, bo ta odločba veljala od [datum začetka veljave plus dve leti]
Obrazložitev
Pomembno je, da so trgovska imena, blagovne znamke ali izmišljena imena, ki se jih lahko razume kot prehranske navedbe in/ali zdravstvene trditve, urejena v skladu z določbami, določenimi v uredbi.
Predlog spremembe 15
Člen 2, odstavek 2, točka 8
(8) „povprečni potrošnik“ je potrošnik, ki je zmerno dobro obveščen ter zmerno pazljiv in razsoden.
črtano
Obrazložitev
Po analogiji z „nepoštenimi poslovnimi dejavnostmi“ je pomembno, da se iz tega člena črta opredelitev„povprečnega potrošnika“. Poglavitna skrb je zaščita vseh potrošnikov pred zavajajočimi navedbami in trditvami, bistvenega pomena pa je, da se upošteva vse potrošnike, še posebej najbolj ranljive.
Predlog spremembe 16
Člen 2, odstavek 2, točka 8 a (novo)
(8a) „Prehranska dopolnila“ pomenijo živila, ki dopolnjujejo običajno prehrano in so koncentrirani viri hranilnih snovi ali drugih snovi s hranilnim ali psihološkim učinkom, posameznih ali v kombinaciji, na trg dani v obliki odmerkov, to je v obliki na primer kapsul, pastil, tablet, pilul in v drugih podobnih oblikah, v vrečkah s prahom, ampulah s tekočino, steklenicah s kapalko ter v podobnih oblikah tekočin in prahov, ki so oblikovane tako, da se vzamejo v odmerjenih majhnih količinskih enotah.
Obrazložitev
Zaradi skladnosti se tukaj uporabi opredelitev prehranskih dopolnil iz Direktive 2002/46.
Predlog spremembe 17
Člen 3, odstavek 2, točka (c)
(c) navajati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi;
(c) navajati, predlagati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranilnih snovi;
Obrazložitev
Sledi iz opredelitev navedb ali trditev iz člena 2.
Predlog spremembe 18
Člen 4
Člen 4
Omejitve uporabe prehranskih navedb in zdravstvenih trditev
1. Komisija določi v roku 18 mesecev po sprejemu te uredbe v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 23 posebne profile hranilnih vrednosti, ki jih morajo upoštevati živila ali določene kategorije živil, da so lahko opremljene s prehranskimi navedbami in zdravstvenimi trditvami.
črtano
Profili hranilne vrednosti veljajo zlasti za vsebnost spodaj navedenih hranilnih snovi v živilu:
(a) maščoba, nasičene maščobne kisline, transmaščobne kisline,
(b) sladkor
(c) sol/natrij.
Profili hranilnih vrednosti temeljijo na znanstvenih spoznanjih o prehrani in njenem pomenu za zdravje ter zlasti na pomenu hranilnih in drugih snovi s prehrambenopsihološkim učinkom na kronična obolenja. Komisija se pri določitvi profilov hranilnih snovi posvetuje z organi oblasti, interesnimi skupinami, zlasti z živilskopredelovalno industrijo in s potrošniškimi združenji.
Izjeme in posodobitve, s katerimi se upošteva ustrezna znanstvena dogajanja, se sprejmejo v skladu s postopkom iz odstavka 2 člena 33.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 so prehranske navedbe, ki se veljajo za zmanjšanje vsebnosti maščob, nasičenih maščobnih kislin, transmaščobnih kislin, sladkorja in soli/natrija, dovoljeni, če so v skladu s pogoji iz te uredbe.
3. Pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumskega odstotka alkohola, nimajo:
(a) zdravstvenih trditev;
(b) prehranskih navedb, z izjemo tistih, ki veljajo za zmanjšanje alkohola ali energijskih vrednosti.
4. Druga živila ali skupine živil, razen tistih iz odstavka 3, za katere bodo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve omejene ali prepovedane, se lahko določi v skladu s postopkom, omenjenim v členu 23(2) in ob upoštevanju znanstvenih dokazov.
Obrazložitev
Vzpostavitev profilov hranil kot dela predpisnega okvira se ne podpre, ker gre čez „potrebne“ omejitve in ni v skladu z načelom sorazmernosti.
Osrednje načelo politike za varstvo potrošnikov mora biti, da imajo potrošniki dostop do točnih, ustreznih in razumljivih dokazov. Predlog, ki omejuje podatke, ki se lahko pojavijo na embalaži, razen zaradi točnosti, lahko izpodkoplje večji del dela, ki ga je na tem področju opravila Unija.
Zavrniti je treba napačno razdelitev na „dobra“ in „slaba“ živila. Hranilna sestava živila je manj pomembna od zaužitih količin in kombinacij živil. Oblikovalci politik bi morali spodbujati uravnovešeno in raznovrstno prehrano, ki je ključnega pomena za dobro počutje. Vendar pa je to treba storiti z izobraževanjem in ne predpisi.
Predlog spremembe 19
Člen 5, odstavek 1, točka (a)
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost snovi, glede katere so navedene navedbe ali trditve, ima dokazano dobrodejen hranilni ali fiziološki učinek, kakor so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ;
(a) prisotnost, odsotnost ali zmanjšana vsebnost hranila ali druge snovi, glede katere so navedene navedbe ali trditve, ima dokazano dobrodejen hranilni ali zdravstveni učinek, kakor so pokazale splošno sprejeta znanstvena spoznanja, ali na podlagi odobritve, zagotovljene v skladu s postopkom, ki je opisan v členih 14 do 17 ; kjer so navedene zdravstvene trditve glede živila ali kategorije živila, je živilo ali kategorija živila izkazala dobrodejen hranilni ali zdravstveni učinek, kakor so pokazala splošno sprejeta znanstvena spoznanja;
Obrazložitev
Splošna načela in pogoje za uporabo prehranskih navedb ali zdravstvenih trditev je treba obravnavati pozitivno kot merilo, s katerim lahko izvršilni organi nadzorujejo navedbe in trditve v svoji državi članici. Pojasniti je treba, da so dovoljene tudi navedbe in trditve, ki so posebni za živilo ali kategorijo živil. Ta pristop podpirajo opredelitev „zdravstvenih trditev“ iz člena 2 predloga, „smernice v zvezi z znanstveno opredelitvijo zdravstvenih trditev funkcionalnih živil“ s strani Sveta Evrope in „okvirne smernice za uporabo prehranskih navedb in zdravstvenih trditev“s strani Codexa Alimentariusa.
Predlog spremembe 20
Člen 5, odstavek 1, točka (b)
(b) snov, za katero je navedena navedba ali trditev:
(b) hranilo ali druga snov, za katero je navedena navedba ali trditev:
(i) je v končnem proizvodu vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ; ali
(i) je v končnem proizvodu vsebovana v znatnih količinah, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali zdravstveni učinek, kot so pokazala splošno sprejeta znanstvena spoznanja ; ali
(ii) ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ;
(ii) ni prisotna ali je prisotna v zmanjšani količini , kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v količini , ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali zdravstveni učinek, kot so pokazala splošno sprejeta znanstvena spoznanja ;
Obrazložitev
Pojasnilo besedila.
Predlog spremembe 21
Člen 5, odstavek 1, točka (c)
(c) kjer je to v uporabi, je snov, za katero je navedena navedba ali trditev, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
(c) kjer je to v uporabi, je hranilo ali druga snov, za katero je navedena navedba ali trditev, v obliki, ki je na razpolago za uporabo telesa;
Obrazložitev
Pojasnilo besedila.
Predlog spremembe 22
Člen 5, odstavek 1, točka (d)
(d) količina proizvoda, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino snovi, za katero navedba ali trditev velja, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali fiziološki učinek, kot so pokazali splošno sprejeti znanstveni podatki ;
(d) količina proizvoda, katere zaužitje se lahko pričakuje, predvideva znatno količino hranila ali druge snovi, za katero navedba ali trditev velja, kot je določeno v zakonodaji Skupnosti, ali, če takšni predpisi ne obstajajo, v znatni količini, ki bo ustvarila zahtevani hranilni ali zdravstveni učinek, kot so pokazala splošno sprejeta znanstvena spoznanja ;
Obrazložitev
Pojasnilo besedila.
Predlog spremembe 23
Člen 6, odstavek 1
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na splošno sprejetih znanstvenih podatkih in so z njimi utemeljene.
1. Prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na splošno sprejetih znanstvenih spoznanjih in so z njimi utemeljene , pri čemer je stopnja utemeljitve sorazmerna z zahtevano koristjo . Kjer je primerno, lahko tudi prehranske navedbe in zdravstvene trditve temeljijo na varni rabi v preteklosti in so z njo utemeljeni.
Predlog spremembe 24
Člen 6, odstavek 2
Obrazložitev
(Ne vpliva na slovensko različico.)
Predlog spremembe 25
Člen 6, odstavek 3
3. Pristojni organi držav članic lahko zaprosijo nosilca živilske dejavnosti ali osebo, ki daje proizvod v promet, da predloži znanstveno delo in podatke v zvezi s skladnostjo s to uredbo.
3. Pristojni organi držav članic lahko zaprosijo nosilca živilske dejavnosti ali osebo, ki daje proizvod v promet, da predloži znanstveno delo in spoznanja v zvezi s skladnostjo s to uredbo.
Agencija določi smernice v zvezi z vrsto znanstvene utemeljitve, s katero mora nosilec dejavnosti upravičiti uporabo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve, pri čemer je zahtevana raven dokazov sorazmerna z navedeno navedbo ali trditvijo.
Predlog spremembe 26
Člen 7
1. Uporaba prehranskih navedb ali zdravstvenih trditev ne prispeva k prikrivanju celotnega hranilnega statusa živilskega proizvoda. Zato se zagotovijo podatki, ki potrošniku omogočajo razumevanje pomembnosti živil, s prehransko navedbo ali zdravstveno trditvijo v njegovi dnevni prehrani:
Kjer obstaja prehranska navedba ali zdravstvena trditev, razen v splošnem oglaševanju, se podatki v zvezi s hranilno vrednostjo zagotovijo v skladu z Direktivo 90/496/EGS.
(a) kjer obstaja prehranska navedba ali zdravstvena trditev, razen v splošnem oglaševanju, podatki v zvezi s hranilno vrednostjo , zagotovljeni v skladu z Direktivo 90/496/EGS;
Za zdravstvene trditve so podatki, ki se zagotovijo, sestavljeni iz podatkov v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS.
(b) za zdravstvene trditve, podatke v skupini 2, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 90/496/EGS ali, v primeru prehranskih dopolnil v skladu z Direktivo 2002/46/ES.
Razen tega in odvisno od primera je količina snovi, na katero se navezujejo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve in ki jih ni na oznaki hranilne vrednosti, navedena tudi blizu podatka v zvezi s hranilno vrednostjo .
Poleg tega in odvisno od primera je količina hranil ali drugih snovi, na katero se navezujejo prehranske navedbe ali zdravstvene trditve in ki jih ni na oznaki hranilne vrednosti, navedena tudi blizu podatka o hranilni vrednosti, razen če obstoječa zakonodaja Skupnosti že ne zahteva, da se navede drugod na oznaki.
Obrazložitev
Prehranske navedbe in zdravstvene trditve so dragoceni podatki za potrošnike v zvezi s prisotnostjo ali odsotnostjo posameznih hranilnih snovi (ali drugih snovi) v živilskem proizvodu in/ali koristmi za zdravje, ki jih omogoča uživanje živila. Vendar pa je za izognitev prikrivanju celotnega hranilnega statusa živilskega proizvoda bistveno, da se potrošnikom zagotovijo ustrezni podatki o vključitvi posameznih živil, zlasti tistih z navedbami in trditvami, v uravnoteženo prehrano.
Direktiva 90/496/EGS o označevanju hranilne vrednosti živil ne velja za prehranska dopolnila. Za prehranska dopolnila so v Direktivi 2002/46/ES o prehranskih dopolnilih določene posebne določbe o označevanju v zvezi z vsebino hranilne snovi. Da se zagotovi doslednost in, da se upošteva posebna narava prehranskih dopolnil, je sklicevanje na Direktivo 2002/46/ES nujno.
Komisija se je v preteklosti strinjala, da zahteve po označevanju v zvezi s podatki o hranilni vrednosti ne smejo obsegati oglaševanja. Zato je treba besedo „splošnega“ črtati. Cilj drugih sprememb je ohraniti skladnost z drugimi oddelki predlogov in preprečiti potrebo, da je treba iste podatke o hranilni vrednosti vključiti na oznako več kot enkrat.
Predlog spremembe 27
Člen 9, odstavek 1
1. Ne glede na Direktivo 84/450/EGS je prehranska navedba, ki primerja količino hranilne vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z živili iste kategorije , dopusten le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika lahko prepoznavna ali jasno navedena. Razliko v količini hranilne vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa mora veljati za isto količino živila.
1. Ne glede na Direktivo 84/450/EGS je podatek o hranilni vrednosti, ki primerja količino hranilne vrednosti in/ali kalorično vrednost živila z drugim živilom , dopusten le, če so med seboj primerjana živila s strani povprečnega potrošnika jasno prepoznavna ali so jasno navedena. Razliko v količini zadevne hranilne vrednosti in/ali v kalorični vrednosti živila je treba navesti, primerjava pa se mora sklicevati na isto količino živila.
Obrazložitev
Pozdraviti je treba vrsto pogojev, določenih za primerjalne navedbe ali trditve. Vendar pa je ta člen treba pojasniti zaradi zagotovitve, da so primerjalna živila, za katera veljajo navedbe ali trditve, jasno prepoznavna za potrošnika. Predlog spremembe predlaga tudi omogočitev primerjave med različnimi živili, npr. primerjave vsebnosti kalcija v kozarcu mleka in v kozarcu pomarančnega soka ali primerjave med količino vlaknin v obroku žit za zajtrk v primerjavi z drugimi razširjenimi viri vlaknin, kot je na primer polnozrnati kruh.
Predlog spremembe 28
Člen 10, naslov
Posebni pogoji
Posebni pogoji za zdravstvene trditve
Obrazložitev
V skladu s členom 10(1) se lahko zdravstvene trditve uporabljajo le, če so bili odobreni v skladu z določbami uredbe. Vendar pa postopek odobritve presega pooblastila, ker zajema tudi priznane in znanstveno dokazane podatke, ki ne zavajajo potrošnikov. Razen tega je predvideni postopek odobritve birokratski, nepraktičen in, posebno glede na lizbonsko strategijo, nesprejemljiv. Nosilci živilske dejavnosti morajo še naprej imeti pravico do uporabe zdravstvenih trditev, ki so bile prijavljene, tudi če niso vključene na seznam, predviden v členu 12.
Predlog spremembe 29
Člen 10, odstavek 1
1. Zdravstvene trditve so dovoljeni, če so v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II in posebnimi zahtevami iz tega poglavja ter so odobreni v skladu s to uredbo .
1. Zdravstvene trditve so dovoljeni, če so v skladu s splošnimi zahtevami iz poglavja II in posebnimi zahtevami iz tega poglavja.
Obrazložitev
V skladu s členom 10(1) se lahko zdravstvene trditve uporabljajo le, če so bile odobrene v skladu z določbami uredbe. Vendar pa postopek odobritve presega pooblastila, ker zajema tudi priznane in znanstveno dokazane podatke, ki ne zavajajo potrošnikov. Razen tega je predvideni postopek odobritve birokratski, nepraktičen in, posebno glede na lizbonsko strategijo, nesprejemljiv. Nosilci živilske dejavnosti morajo še naprej imeti pravico do uporabe zdravstvenih trditev, ki so bile prijavljene, tudi če niso vključene na seznam, predviden v členu 12.
Predlog spremembe 30
Člen 10, odstavek 2
2. Zdravstvene trditve so dovoljene le, če so naslednji podatki vključeni v oznako:
2. Nosilci živilskih dejavnosti, ki želijo predložiti zdravstvene trditve, ki ne spadajo v obseg člena 12 ali 13, obvestijo pristojni organ države članice najpozneje, ko je proizvod prvič dan v promet, in to storijo s predložitvijo vzorca uporabljene etikete za proizvod, skupaj z osnutkom oglaševalskega materiala. Če je treba zaradi rezultata spremljanja, lahko pristojni organ države članice od proizvajalca ali uvoznika zahteva, da predstavi znanstvene študije in podatke, ki kažejo usklajenost zdravstvene trditve z zahtevami te uredbe. Obvestilo in dokumenti o utemeljitvah trditve se prenesejo Komisiji, ki o tem odloča. Če je trditev zavrnjena, bo proizvajalec ali uvoznik zaprošen, da spremeni/izbriše trditev z etikete in oglaševalskega materiala v ustreznem časovnem roku.
(a) izjava, ki navaja pomembnost uravnotežene prehrane in zdravega načina življenja;
(b) količina hrane in vzorec porabe, ki je potreben za domnevni koristen učinek;
(c) kjer je potrebno, izjava, naslovljena na osebe, ki se morajo izogibati uporabi živila;
(d) kjer je potrebno, opozorilo o nepreseganju količine proizvoda, ki lahko predstavlja nevarnost za zdravje.
Obrazložitev
V skladu s členom 10(1) se lahko zdravstvene trditve uporabljajo le, če so bile odobrene v skladu z določbami uredbe. Vendar pa postopek odobritve presega pooblastila, ker zajema tudi priznane in znanstveno dokazane podatke, ki ne zavajajo potrošnikov. Razen tega je predvideni postopek odobritve birokratski, nepraktičen in, posebno glede na lizbonsko strategijo, nesprejemljiv. Nosilci živilske dejavnosti morajo še naprej imeti pravico do uporabe zdravstvenih trditev, ki so bile prijavljene, tudi če niso vključene na seznam, predviden v členu 12.
Predlog spremembe 31
Člen 11
Člen 11
Implicitne zdravstvene trditve
1. Naslednje implicitne zdravstvene trditve niso dopustne:
črtano
(a) trditve, ki opozarjajo na splošne, nespecifične prednosti hranilne snovi ali živila glede na splošno javno zdravje, dobro počutje;
(b) trditve, ki veljajo za psihične ali vedenjske funkcije;
(c) trditeve, ki ne glede na Direktivo 96/8/ES opozarjajo na lastnosti hujšanja ali nadzorovanja teže ali na podlagi časa oziroma obsega možno hujšanje ali na zmanjšanje občutka lakote ali povečanje občutka sitosti ali na manjšo absorpcijo energije prek uživanja proizvoda;
(d) trditve, ki veljajo za nasvet zdravnikov ali drugih strokovnjakov na področju zdravstva ali ustreznih poklicnih združenj ali dobrodelnih ustanov, ali trditve, ki napeljujejo na to, da bi lahko bilo ogroženo zdravje v primeru nezaužitja živila.
2. Komisija objavi, če je potrebno, po posvetovanju z organom oblasti podrobne smernice za spremembo predloženega člena.
Obrazložitev
Prehranske navedbe morajo temeljiti na potrjeni in odobreni raziskavi ali splošno sprejetih znanstvenih spoznanjih. Proizvajalci morajo imeti možnost, da navedejo katero koli trditev, ki jo lahko utemeljijo, dokler lahko potrošniki to jasno razumejo. Trditve, ki zavajajo potrošnike, že ureja obstoječa zakonodaja o zavajajočem oglaševanju.
Splošne prepovedi uporabe trditev, ki veljajo za splošno dobro počutje, fiziološke učinke ali hujšanje, lahko dejansko nasprotujejo ciljem zdravja širše javnosti WHO ali EU z omejitvijo možnosti potrošnikov do zadostne osveščenosti pri izbiri in oviranjem potrošnikov pri pridobivanju dostopa do živilskih proizvodov s koristmi za zdravje.
Nenazadnje je pojem impliciranih zdravstvenih trditev sam po sebi tako elastičen, da je pravno negotov. Predlog Komisije dopušča malo prostora za potrošnike, da razumno odločijo, katere trditve se razumejo dobesedno in katere pomenijo le „oglaševalske puhlice“. Ali slike na vrečkah sladkarij, ki kažejo smehljajoče so otroke, pomenijo trditev, da sladkarije razveseljujejo otroke?
Predlog spremembe 32
Člen 12, odstavek 1
1. Ne glede na člen 10(1) se smejo pripraviti zdravstvene trditve, ki opisujejo pomen hranilne ali druge snovi za rast, razvoj in normalnih fizioloških telesnih funkcij na podlagi uveljavljenih in nespornih znanstvenih podatkov in ki jih povprečen potrošnik pravilno razume, če so na seznamu, določenem v odstavku 2.
1. Ne glede na postopek odobritve iz člena 10(1) se smejo pripraviti zdravstvene trditve , vključno z dobro uveljavljenimi trditvami v zvezi z zmanjšanjem tveganja za obolenja, ki opisujejo pomen živila, hranilne ali druge snovi za rast, razvoj in fiziološke telesne funkcije na podlagi uveljavljenih in nespornih znanstvenih spoznanj in ki jih ciljni potrošnik pravilno razume, če razmerje med hranilno ali drugo snovjo ter zdravstveno trditvijo temelji na seznamu, določenem v odstavku 2.
Obrazložitev
Seznam z uveljavljenimi trditvami zmanjša upravne posledice predloga uredbe za manjša in srednje velika podjetja, ki jih povzročajo zajetne prošnje za odobritev. Tak seznam bo prav tako zmanjšal breme Agencije. Vendar pa za zagotavljanje največje obsežnosti seznama ni dovolj, da je predlaganje trditev za ta seznam dovoljeno le državam članicam, ampak mora biti dovoljeno tudi ustreznim interesnim skupinam (npr. potrošniškim skupinam in industriji).
Ključnega pomena je, da znajo proizvajalci prilagoditi način in vsebino sporočanja znanstvenih podatkov v različnih jezikih, primerno okoliščinam ali nacionalnim razmeram. Industrija mora biti sposobna redno pregledovati svoje trditve in sporočila, ker narašča tudi razumevanje potrošnikov. Namesto stalnih trditev je treba upoštevati seznam razmerij hranilnih ali drugih snovi.
Seznam trditev, ki temelji na uveljavljenih in nespornih znanstvenih podatkih mora vključevati trditve v zvezi z živili, ki imajo učinek zmanjšanja tveganj za nastanek nekaterih bolezni, kot je vloga sadja in zelenjave pri zmanjšanju možnosti za nastanek nekaterih oblik raka. Navedbe so pogosto usmerjeni k posebnim skupinam ali podskupinam prebivalstva, ki so lahko bolje seznanjene z nekaterimi živili, hranilnimi snovmi ali snovmi kot povprečni potrošnik.
Predlog spremembe 33
Člen 12, odstavek 2
2. Države članice pošljejo Komisiji sezname trditev najpozneje do ... [leto dni po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] v skladu z odstavkom 1.
2. Države članice in zainteresirane stranke (predvsem potrošniške skupine in predstavniki industrije) pošljejo Komisiji sezname razmerij prehrana/zdravje najpozneje do ... [leto dni po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] v skladu z odstavkom 1.
Po posvetovanju z Agencijo bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 23 najpozneje do … [tri leta po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] sprejela skupen seznam dopustnih trditev v skladu z odstavkom 1, ki opisujejo pomen hranilne ali druge snovi za rast, razvoj in normalne fiziološke telesne funkcije.
Po posvetovanju z Agencijo bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 23 najpozneje do … [tri leta po zadnjem dnevu v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta uredba] sprejela skupen seznam dopustnih razmerij prehrana/zdravje v skladu z odstavkom 1, ki opisujejo pomen hranilne ali druge snovi za rast, razvoj in normalne fiziološke telesne funkcije.
Predlog spremembe 34
Člen 12, odstavek 2, pododstavek 3
Spremembe seznama se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23 na pobudo Komisije ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice.
Spremembe seznama se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23(2) na pobudo Komisije ali na ustrezno utemeljeno zahtevo države članice.
Obrazložitev
Ključnega pomena je, da znajo proizvajalci prilagoditi način in vsebino sporočanja znanstvenih podatkov v različnih jezikih, primerno okoliščinam ali nacionalnim razmeram. Industrija mora biti sposobna redno pregledovati svoje trditve in sporočila, ker narašča tudi razumevanje potrošnikov. Namesto stalnih trditev je treba upoštevati seznam razmerij hranilnih ali drugih snovi.
Predlog spremembe 35
Člen 13, odstavek 2
2. Razen splošnih zahtev, določenih v tej uredbi, in posebnih zahtev iz odstavka 1 morajo oznake zaradi trditev za zmanjšanje tveganj bolezni vključevati tudi izjavo, da imajo bolezni več dejavnikov tveganj in da ima sprememba enega od teh dejavnikov tveganja lahko koristen učinek ali ga nima.
2. Razen zahtev, določenih v tej uredbi, morajo oznake v primeru trditev v zvezi z zmanjšanjem tveganj bolezni vključevati tudi izjavo, da imajo bolezni več dejavnikov tveganj in da ima sprememba enega od teh dejavnikov tveganja lahko koristen učinek ali ga nima.
Predlog spremembe 36
Člen 14, odstavek 1
1. Za pridobitev dovoljenja iz člena 10(1) je treba vložiti vlogo pri Agenciji.
1. Za pridobitev dovoljenja iz člena 10(1) in člena 13(1) v primeru zdravstvenih trditev, ki ne sodijo na področje uporabe člena 12 ter zmanjšanja tveganja za obolenja je treba vložiti vlogo pri Agenciji.
Agencija:
Agencija:
(a) pisno potrdi prejem vloge 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema vloge ;
(a) pisno potrdi prejem vloge 14 dni po prejemu. V potrdilu je zabeležen datum prejema vloge ;
(b) nemudoma obvesti države članice in Komisijo o vlogi ter jim da na voljo vlogo z vsemi ostalimi informacijami, ki jih je predložil vlagatelj kot dopolnila;
(c) da javnosti na voljo povzetek dokumentacije, navedene v odstavku 3(f).
Obrazložitev
Vloge za odobritev so oblikovane na podlagi obeh členov.
Predlog spremembe 37
Člen 14, odstavek 2, točka (b)
(b) živilo ali kategorija živila, za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, ter njene posebne značilnosti;
(b) živilo ali kategorija živila ali ena od njegovih sestavin , za katero naj se pripravi zdravstvena trditev, ter njene posebne značilnosti;
Obrazložitev
Sledi iz opredelitve zdravstvene trditve iz člena 2.
Predlog spremembe 38
Člen 14, odstavek 2, točka (e)
(e) predlog ubeseditve v vseh jezikih Skupnosti za zdravstveno trditev, za katere se predloži vloga, vključno s posebnimi pogoji uporabe, kjer je to potrebno;
(e) ilustrativni primer ubeseditve za zdravstveno trditev v jeziku, v katerem je dokumentacija predložena upravnemu organu, in posebnih pogojev uporabe, kjer je to potrebno;
Obrazložitev
Od vlagatelja se ne sme zahtevati, da zagotovi podrobni predlog (s končno ubeseditvijo) vloge, niti ni treba, da je natančna ubeseditev vključena v odločba upravnega organa. Proizvajalcem in oglaševalcem je treba dovoliti, da uporabljajo nekaj kreativnosti pri načinu prodaje svojih proizvodov, dokler kateri koli trditve ne presegajo pomena in duha odobrene trditve. Da se nevladnim organizacijam dovoli, da prispevajo k seznamu, mora upravni organ sprejeti vloge v katerem koli jeziku Skupnosti, čeprav mora biti odločba organa na voljo v vseh jezikih.
Predlog spremembe 39
Člen 14, odstavek 2, točka (f)
((f) povzetek dokumentacije.
(f) znanstveni podatki, sorazmerni z naravo prednosti, ki jih zahtevajo trditve.
Obrazložitev
Ker je razmerje med znanstveno utemeljitvijo in pomenom trditve lahko predmet odobritve, je nujno, da se proizvajalcem določi stopnjo gibljivosti v zvezi s sporočitvijo trditve.
Predlog Komisije v osnovi tega ne upošteva.
Predlog spremembe 40
Člen 14, odstavek 2, točka (f a) (novo)
(fa) povzetek dokumentacije.
Obrazložitev
Ker je razmerje med znanstveno utemeljitvijo in pomenom trditve lahko predmet odobritve, je nujno, da se proizvajalcem določi stopnjo gibljivosti v zvezi s sporočitvijo trditve.
Predlog Komisije v osnovi tega ne upošteva.
Predlog spremembe 41
Člen 14, odstavek 4
4. Agencija objavi pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba, smernice, da bi vlagateljem olajšala pripravo in oddajo vlog.
4. Agencija objavi pred datumom, s katerim začne veljati ta uredba, smernice, da bi vlagateljem olajšala pripravo in oddajo vlog. Vlagatelji imajo pravico, da zastopajo svojo vlogo pred Agencijo in pravico, da med oceno dosjeja s strani Agencije predložijo dodatne podatke.
Predlog spremembe 42
Člen 15, odstavek 1
1. Pri sestavljanju svojega mnenja si Agencija prizadeva , da se drži roka treh mesecev od datuma prejema veljavne vloge. Ta rok se vedno podaljša takrat, ko Agencija v skladu z odstavkom 2 od vlagatelja zahteva dodatne informacije.
1. Pri sestavljanju svojega mnenja Agencija spoštuje rok treh mesecev od datuma prejema veljavne vloge. Ta rok se vedno podaljša takrat, ko Agencija v skladu z odstavkom 2 od vlagatelja zahteva dodatne informacije.
Predlog spremembe 43
Člen 15, odstavek 2
2. Agencija lahko po potrebi pozove vlagatelja, naj dopolni dokumentacijo k vlogi v določenem roku.
2. Agencija lahko po potrebi pozove vlagatelja, naj dopolni dokumentacijo k vlogi v določenem roku. Vlagatelj ima neposredni dostop do pristojnega sosveta Agencije, vključno s pravico do zaslišanja in pravico predložitve dodatne dokumentacije k dosjeju.
Predlog spremembe 44
Člen 15, odstavek 3
3. Da bi pripravil svoje mnenje, organ preveri:
3. Da bi upravni organ pripravil mnenje, preveri, da je ilustrativni primer ubeseditve zdravstvene trditve:
(a) da je predlagana ubeseditev zdravstvene trditve podprta z znanstvenimi podatki ;
(a) podprt z znanstvenimi spoznanji ;
(b) da je ubeseditev zdravstvene trditve v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi;
(b) v skladu s kriteriji, določenimi v tej uredbi;
(a) da je predlagana ubeseditev zdravstvene trditve razumljiva in smiselna za potrošnika.
(c) razumljiv in smiseln za potrošnika.
Obrazložitev
Sledi iz prejšnjih predlogov sprememb.
Predlog spremembe 45
Člen 15, odstavek 4, točka (b)
(b) oznaka živila ali kategorijo živila, glede na katerega se bo uporabljala trditev, in njegove posebne značilnosti;
(b) oznaka živila ali kategorijo živila ali ene od njegovih sestavin , glede na katerega se bo uporabljala trditev, in njegove posebne značilnosti;
Obrazložitev
Sledi iz definicije zdravstvene trditve iz člena 2.
Predlog spremembe 46
Člen 15, odstavek 4, točka (c)
(c) priporočena ubeseditev v vseh jezikih Skupnosti za predlagane zdravstvene trditve;
(c) pomen in ilustrativni primer ubeseditev v vseh jezikih Skupnosti za predlagane zdravstvene trditve;
Obrazložitev
Sledi iz predloga spremembe členov 14(2)(e) in 15(3).
Predlog spremembe 47
Člen 15, odstavek 4 a (novo)
4a. Vlagatelji imajo pravico, da se v enem mesecu pritožijo na negativne ali pogojne pozitivne ocene znanstvenih meril trditve s strani Agencije.
Obrazložitev
Vloga mora zagotoviti pravico do pritožbe na negativne ali pogojne pozitivne odločitve v zvezi z odobritvijo nekaterih trditev.
Predlog spremembe 48
Člen 18, odstavek 2, točka (c)
(c) seznam neodobrenih zdravstvenih trditev.
črtano
Obrazložitev
Objava seznama zdravstvenih trditev, ki niso bile odobrene v postopku odobritve, bo zaradi zaščite poštene konkurence in inovativnosti v industriji neugodna.
Predlog spremembe 49
Člen 19, odstavek 1, uvodni del
1. Znanstveni podatki in druge informacije, ki jih vsebuje dokumentacija vlagatelja, zahtevana v skladu s členom 14(2) se v roku sedmih let od datuma dovoljenja ne smejo uporabiti v prid naslednjega vlagatelja, razen če se je naslednji vlagatelj dogovoril s prejšnjim vlagateljem, da se lahko takšni podatki in informacije uporabijo, če:
1. V zvezi z zdravstvenimi trditvami, odobrenimi na osnovi zaupnih podatkov , se znanstveni podatki in druge informacije, ki jih vsebuje dokumentacija vlagatelja, zahtevana v skladu s členom 14(2) v roku sedmih let od datuma dovoljenja ne smejo uporabiti v prid naslednjega vlagatelja, razen če se je naslednji vlagatelj dogovoril s prejšnjim vlagateljem, da se lahko takšni podatki in informacije uporabijo, če:
Obrazložitev
Pojasnilo.
Predlog spremembe 50
Člen 19, odstavek 2 a (novo)
.
2a. Odstavka 1 in 2 ne izključujeta, da se naslednjim vlagateljem dodeli odobritev v primeru, da so bile zdravstvene trditve, za katere vlagajo vlogo, odobrene na podlagi zaupnih podatkov in drugih znanstvenih podatkov in informacij, ki v vlogi niso označeni za zaupne, če ti podatki ali informacije zadostujejo za odobritev zdravstvene trditve.
Obrazložitev
Predpis, ki dovoljuje sedemletno varstvo podatkov in tržno ekskluzivnost za zdravstvene trditve na osnovi zaupnih podatkov, je dobrodošel. Vendar pa namera Komisije ni popolnoma jasna. Predlog, na primer, ne določa, da bi dva proizvajalca, ki sta predložila dokumentacijo z istim dokazom, imela takšno ekskluzivnost ali da bi se drugim vlagateljem preprečila odobritev. Zato je namen odstavka 2(a) pojasniti to vprašanje.
Predlog spremembe 51
Člen 19, odstavek 2 b (novo)
.
2b. Odstavka 1 in 2 veljata za katero koli vlogo, ki temelji na zaupnih podatkih, ne glede na vrstni red, po katerem so bile takšne vloge predložene.
Obrazložitev
Predpis, ki dovoljuje sedemletno varstvo podatkov in tržno ekskluzivnost za zdravstvene trditve na osnovi zaupnih podatkov, je dobrodošel. Vendar pa namera Komisije ni popolnoma jasna. Predlog, na primer, ne določa, da bi dva proizvajalca, ki sta predložila dokumentacijo z istim dokazom, imela takšno ekskluzivnost ali da bi se drugim vlagateljem preprečila odobritev. Zato je namen odstavka 2(a) pojasniti to vprašanje.
Predlog spremembe 52
Člen 19 a (novo)
Člen 19a
Zaupnost
1. Vlagatelj lahko označi, za katere podatke in informacije, oddane v skladu s to uredbo, želi, da jih obravnavajo kot zaupne, če bi njihovo razkritje resno oškodovalo njegov konkurenčni položaj. Navesti je treba preverljive razloge.
2. Komisija, po posvetovanju z vlagateljem, določi, katere podatke in informacije, razen tistih, ki so navedeni v odstavku 3, je treba obravnavati kot zaupne in o odločitvi obvesti vlagatelja.
3. Naslednji podatki in informacije se ne štejejo za zaupne:
(a) ime in ključne značilnosti živila, ki sporočajo lastnosti v zvezi z zdravjem;
(b) ugotovitve preskusov, izvedenih na vzorcih in vitro, na živalih ali na ljudeh, ki so pomembni za vrednotenje učinkov živila in njegovih sestavin na človeško prehrano in zdravje;
(c) metode odkrivanja ali količinske opredelitve ključnih značilnosti živila ali njegovih sestavin, ki so lahko potrebne za uradni nadzor.
4. Ne glede na odstavek 2 mora Agencija na zahtevo Komisiji in državam članicam predložiti vse podatke, ki jih ima, vključno s kakršnimi koli podatki in informacijami, ki so po odstavku 2 določeni kot zaupni.
5. Pri obravnavi vlog za dostop do dokumentov pri Agenciji, Agencija deluje po načelih Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije 1 .
6. Države članice, Komisija in Agencija obravnavajo vse podatke in informacije, ki so po odstavku 2 določeni kot zaupni, kot zaupne, razen če je ustrezno, da se ti podatki objavijo zaradi varovanja zdravja ljudi. Države članice obdelajo vloge za dostop do dokumentov, prejetih na podlagi te uredbe, v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1049/2001.
7. Če vlagatelj umakne vlogo, države članice, Komisija in Agencija upoštevajo zaupnost tržnih in industrijskih podatkov in informacij, vključno s podatki o raziskavah in razvoju, ter podatki, o katerih se država in vlagatelj glede zaupnosti ne strinjata.
________________________
¹ UL L 145, 31.5.2001, str. 43.
Obrazložitev
Za spodbudo vlaganja v raziskave, pospešitev novosti in zagotovitev poštene konkurence je ustrezna zaščita podatkov nujno potrebna. V praksi izključna pravica do uporabe zaupnih podatkov ne bo vedno zadostovala, ker se klinični preskusi ponavadi izvajajo s tretjimi strankami, kot so univerze. Največkrat bodo proizvajalci univerzam dodelili pravico do uporabe podatkov za usposabljanje, objavo in nadaljnjo raziskavo.
Predlog spremembe 53
Člen 19 b (novo)
.
Člen 19b
Varstvo podatkov
1. Znanstveni podatki in druge informacije, ki jih vsebuje dokumentacija vlagatelja, zahtevana v skladu s členom 10 in zaščitena po členu 19, se v sedmih letih od datuma dovoljenja ne smejo uporabiti v prid drugega vlagatelja, razen, če se je drugi vlagatelj dogovoril s prvim vlagateljem, da se lahko takšni podatki in informacije uporabijo.
2. Po poteku obdobja sedmih let lahko Agencija uporabi vse ugotovitve, ali del vrednotenj, opravljenih na osnovi znanstvenih podatkov in informacij, ki jih vsebuje dokumentacija vlagatelja, v korist drugih vlagateljev.
Predlog spremembe 54
Člen 19 c (novo)
.
Člen 19c Spoštovanje pridobljenih pravic
Oddaja vloge, priznanje sprejema ali odobritev dovoljenja za podatke ne posega v nobeno pravico do intelektualne lastnine, ki jo lahko ima vlagatelj do podatkov ali do katerih koli znanstvenih podatkov ali informacij iz dokumentacije vlagatelja. Zgoraj omenjene pravice se obravnavajo v skladu z zakonodajo Skupnosti ali kakršno koli določbo nacionalne zakonodaje, ki ni v nasprotju z zakonodajo Skupnosti.
Predlog spremembe 55
Člen 21, odstavek 1
1. Kjer se sklicuje na ta člen, velja postopek, določen v odstavkih 2, 3 in 4.
črtano
Obrazložitev
Odvečno.
Predlog spremembe 56
Člen 21, odstavek 3
3. Komisija se posvetuje s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljenim s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 (v nadaljnjem besedilu „Odbor“) , če meni, da bi bil tak posvet koristen, ali če tako zahteva država članica, ter predloži mnenje o predvidenih ukrepih.
3. Komisija se posvetuje s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljenim s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002, če meni, da bi bil tak posvet koristen, ali če tako zahteva država članica, ter predloži mnenje o predvidenih ukrepih.
Obrazložitev
Opredelitev je nepotrebna in neuporabna.
Predlog spremembe 57
Člen 22
Člen 22
Zaščitni ukrepi
1. Če ima država članica resne pomisleke, da se zahteva ne ujema s to uredbo ali da je znanstvena utemeljitev iz člena 7 pomanjkljiva, lahko ta država članica začasno ustavi uporabo te zahteve na njenem ozemlju.
črtano
O tem obvesti druge države članice in Komisijo ter navede vzroke za opustitev.
2. V skladu s postopkom iz člena 23(2) se sprejme odločba, kjer je primerno, po pridobitvi mnenja upravnega organa.
Komisija lahko začne ta postopek na lastno pobudo.
3. Država članica iz odstavka 1 lahko ohranja opustitev, dokler ji ni sporočena odločitev iz člena 2.
Obrazložitev
Predlog dovoljuje posameznim državam članicam, da določijo možne dolgotrajne postopke za odobritev podatkov, in jim daje možnost začasnega preklica uporabe podatkov. To se zdi nesorazmerno s cilji uredbe ter lahko znatno poveča stroške za podjetja in ovira čezmejno dobavo blaga.
Predlog spremembe 58
Člen 23, odstavek 1
1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002, v nadaljnjem besedilu „Odbor“.
1. Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002.
Predlog spremembe 59
Člen 23, odstavek 2, pododstavek 2
Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.
Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, ni daljše od dveh mesecev.
Obrazložitev
Da se skrajšajo dolgotrajni postopki, se časovno obdobje omeji na 2 meseca. Ta predlog spremembe bi kazal tudi slednje in duh člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES, ki ne navaja, da obdobje traja „tri mesece“, kot je sedaj navedeno v predlagani uredbi, vendar predvideva, da mora biti ustrezno obdobje „določeno v vsakem temeljnem aktu“ in „ne sme v nobenem primeru presegati treh mesecev od datuma sklicevanja na Svet“.
Predlog spremembe 60
Člen 25
Komisija do ... najpozneje [zadnjega dne petega meseca po datumu sprejema + šest let ] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive, še zlasti o razvoju trga živil, za katere se naredijo prehranske navedbe ali zdravstven trditve, vključno s predlogom sprememb, če je to potrebno.
Komisija do ... najpozneje [zadnjega dne petega meseca po datumu sprejema + tri leta ] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive, zlasti o razvoju trga živil, za katere se naredijo prehranske navedbe ali zdravstven trditve ter o katerih koli težavah, s katerimi so se srečali pri izvajanju člena 1(2a), vključno s predlogom sprememb, če je to potrebno.
Predlog spremembe 61
Člen 25 a (novo)
Člen 25a
Prehodno obdobje
Zdravstvene trditve, ki so različne od tistih iz člena 12(1), namenjene za živila, kategorije živil ali sestavine živil, se lahko še naprej uporabljajo v času, ko začne ta uredba veljati, v skladu z obstoječimi določili, in pod pogojem, da se vloži zahtevek na podlagi člena 14 v roku 12 mesecev od veljavnosti te uredbe in šest mesecev pred končno odločitvijo, sprejeto na podlagi člena 16. V primeru takšnih zahtevkov časovni roki iz členov 15(1), 15(2) in 16(1) ne veljajo.
Obrazložitev
Bistveno je, da se predvidi prehodno obdobje, ki omogoča, da obstoječi, znanstveno utemeljeni, pravno zavezujoči podatki ostanejo v uporabi, dokler so ustrezno vključeni v skladu s predlagano uredbo.
Predlog spremembe 62
Člen 25 b (novo)
Člen 25b Prehodni ukrepi
Zahteve za živila z visoko energijsko porabo, ki so bila uporabljena v skladu z nacionalnimi določili pred začetkom veljavnosti te uredbe, se lahko še naprej vlagajo do sprejetja direktive Komisije o živilih, namenjenih osebam z visoko energijsko porabo, zlasti športnikom, na podlagi Direktive 89/398/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic o živilih za posebne prehranske namene¹.
_____________
¹ UL L 186, 30.6.1989, str. 27.
Obrazložitev
Evropska Komisija se zdaj ukvarja z direktivo Komisije o živilih z visoko energijsko porabo, v skladu z okvirno direktivo o živilih za posebne prehranske namene (Direktiva 89/398). Prihodnja direktiva bo pojasnila potrebe po zahtevah v športni prehrani. Zahteve za proizvode, ki jih uporabljajo športniki, so posebne in zato posebna direktiva omogoča določitev ustreznih meril za te zahteve. Zato je v tej uredbi ustrezno predvideti prehodne ukrepe, dokler se ne sprejme ustrezna direktiva.
Predlog spremembe 63
Člen 26
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od [prvega dne šestega meseca po objavi].
Uporablja se od [prvega dne osemnajstega meseca po objavi].
Živila, dana na trg ali označena pred tem datumom, ki niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do [zadnjega dne enajstega meseca po objavi ].
Živila, ki so dana na trg ali označena pred datumom veljavnosti te uredbe in niso v skladu s to uredbo, se smejo tržiti do [zadnjega dne enajstega meseca po vlogi ] ali do poteka roka uporabe – upošteva se daljše obdobje.
Zdravstvene trditve iz člena 12(1) se lahko navajajo od datuma začetka veljavnosti te uredbe, določenega v členu 26, do sprejetja seznama iz člena 12(2), za katere so odgovorni nosilci dejavnosti pod pogojem, da so v skladu s to uredbo in obstoječimi nacionalnimi določili, ki veljajo zanje, in brez poseganja v sprejetje prehodnih ukrepov iz člena 25 a.
Predlog spremembe 64
Priloga, pred naslovom „Nizka energijska vrednost“ (novo)
.
Brez poseganja v prehranske navedbe, navedene v Prilogi, se dovolijo navedbe dejstev, ki se jih da podkrepiti in ki so v skladu s splošnimi načeli, določenimi v členu 3, kot npr. kaloričnost ali druge hranilne vrednosti.
Obrazložitev
Predlog bi sedaj prepovedal navedbe dejstev, kot so „vsebuje manj kot 300 kalorij“ ali vsebuje „dva grama soli“. Takšni opisi bi morali biti dovoljeni, ker so bistveni znanstveno utemeljeni podatki in niso v nasprotju s splošnimi načeli iz člena 3 predloga. Zato je treba za ta namen v začetek Priloge vključiti splošno klavzulo.
Predlog spremembe 65
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (Dodatna navedba za oddelkom „NIZKA ENERGIJSKA VREDNOST“)
VISOKA ENERGIJSKA VREDNOST
Navedba, da ima živilo visoko energijsko vrednost, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo več kot 60 kcal/100 ml ali 250 kcal/100 g.
Obrazložitev
Člen 2.4 zagotavlja opredelitev „prehranskih navedb“ in v točki (a) velja za energijo (kalorična vrednost), ki jo živilo „zagotovi pri znižani ali povečani stopnji“. Vendar priloga zdaj določa le pogoje, ki veljajo za navedbe v zvezi z zmanjšanimi stopnjami energije. Zaradi skladnosti predlagam uvedbo navedbe v zvezi s povečano stopnjo energije, tj. „navedbe v zvezi z visoko energijsko vrednostjo“, tako da bodo v skladu z opredelitvijo iz člena 2.4.
Predlog spremembe 66
Priloga, „Nizka vsebnost maščob“
Navedba, da je živilo z nizko vsebnostjo maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 3 g maščobe na 100 g ali 1,5 g maščobe na 100 ml (1,8 g maščobe na 100 ml za polposneto mleko).
Navedba, da je živilo z nizko vsebnostjo maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 3 g maščobe na 100 g ali 1,5 g maščobe na 100 ml (1,8 g maščobe na 100 ml za polposneto mleko). Ta navedba se uporablja brez poseganja v izraz „nizka vsebnost maščob“, kakor je predviden v členu 5 Uredbe (ES) št. 2991/94. Navedba „nizka vsebnost maščob“ se lahko uporablja tudi za sir, če je vsebnost maščobe vsaj 10 %, vendar manj kot 25 % suhe snovi sira.
Pri proizvodih, ki imajo nizko vsebnost maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri proizvodih, ki imajo nizko vsebnost maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Navedbe ne bi smele veljati za mazave maščobe, za katere Uredba (ES) 2991/94 določa ločena pravila. V skladu z Uredbo (ES) 2991/94 se lahko sklicevanje na „lažji“ navezuje na proizvod, če je njegova vsebnost maščobe 41-62 %, in sklicevanje na „nizka vsebnost maščob“, „lahko“, če vsebnost maščobe proizvoda ni višja od 41 %. V skladu s točko 23 obrazložitvenega memoranduma Komisije se Uredba (ES) 2991/94 prilagodi tej uredbi. Uredba (ES) 2991/94 zadeva le mazave maščobe. Le s težavo se da prilagoditi splošni uredbi, ki zadeva vse živilske proizvode. Treba je jasno navesti, da se navedbe o količini maščobe ne bodo uporabljali za hranilnost namazov brez poseganja v uredbo.
Predlog spremembe 67
Priloga, „Brez maščob“
Navedba, da je živilo brez maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,5 g maščobe na 100 g ali 100 ml. Vendar pa se navedbe, izražene v „X % brez maščob“, prepovejo.
Navedba, da je živilo brez maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,5 g maščobe na 100 g ali 100 ml. Vendar pa se navedbe, izražene v „X % brez maščob“, prepovejo. Navedba „brez maščob“ se lahko uporablja tudi za sir, če je vsebnost maščobe manjša od 10 % suhe snovi sira.
Pri proizvodih, ki so brez maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri proizvodih, ki so brez maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Navedba mora veljati za sire z določeno vsebnostjo maščob. V skladu s standardi IDF in Codexa za sir ter, na primer, v skladu z ustrezno finsko zakonodajo, se lahko sir obravnava kot brez maščob, če je vsebnost maščob suhe snovi manj kot 10 %.
Predlog spremembe 68
Priloga, po naslovu Brez nasičenih maščob (novo)
.
VISOKA VSEBNOST NENASIČENIH MAŠČOB in/ali VISOKA VSEBNOST TEKOČIH MAŠČOB
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost nenasičenih maščob/tekočih maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, v katerih so nenasičene maščobe najmanj 70 % vseh maščob.
Pri živilih, ki imajo naravno visoko vsebnost nenasičenih maščob in/ali tekočih maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Morale bi biti omogočene tudi navedbe o kakovosti maščob in ne le o vsebnosti nasičenih maščob. Na primer, morale bi biti omogočene navedbe, da ima proizvod „visoko vsebnost polinenasičenih maščob“, „visoko vsebnost mononenasičenih maščob“ in „visoko vsebnost omega-3 maščob“. Zato je treba določiti nekatere pogoje za uporabo navedb „visoka vsebnost nenasičenih maščob in/ali visoka vsebnost tekočih maščob“. Med kakovostjo in hranilno vrednostjo različnih maščob so velike razlike. Priznano je, da imajo maščobe z visoko vsebnostjo nenasičenih maščobnih kislin blagodejne učinke na človeško prehrano, posebno ko v prehrani nadomestijo nasičene ali trde maščobe.
Predlog spremembe 69
Priloga, po novem naslovu Visoka vsebnost nenasičenih maščob in/ali visoka vsebnost tekočih maščob (novo)
.
VISOKA VSEBNOST POLINENASIČENIH MAŠČOB
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost polinenasičenih maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, v katerih najmanj 45 % maščobnih kislin izhaja iz polinenasičenih maščob (PUFA).
Pri živilih, ki imajo naravno visoko vsebnost polinenasičenih maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Predlagana raven (vsaj 45 %) je v številnih državah že dolga leta uspešno vključena v zakonodajo ali kodekse ravnanja in je namenjena povečanju zaužite količine polinenasičenih maščob (PUFA) med prebivalstvom.
Predlog spremembe 70
Priloga, po novem naslovu Visoka vsebnost polinenasičenih maščob (novo)
VISOKA VSEBNOST MONONENASIČENIH MAŠČOB
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost mononenasičenih maščob, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, v katerih najmanj 45 % maščobnih kislin izhaja iz mononenasičenih maščob (MUFA).
Pri živilih, ki imajo naravno visoko vsebnost mononenasičenih maščob, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Nedavno poročilo WHO potrjuje, da se po zamenjavi nasičenih maščob (SAFA) z mononenasičenimi (MUFA) zmanjša skupna količina holesterola in količina holesterola LDL. Dodatne raziskave o mediteranski prehrani, ki vsebuje veliko mononenasičenih maščob, sadja, zelenjave in rib, so pokazale, da ima tamkajšnje prebivalstvo manjše tveganje bolezni srca in ožilja. WHO priznava, da so mononenasičene maščobe (MUFA) v prehrani pomemben vir maščob, in predlaga, da bi morale zapolniti razliko med nasičenimi maščobami, transmaščobami in polinenasičenimi maščobami, ki je približno 33-46 % energije maščobnih kislin ali 10-14 % energije. „Navedbe o visoki vsebnosti MUFA“ morajo biti podobni tej količini.
Predlog spremembe 71
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje
(Dodatna navedba za novim oddelkom „Visoka vsebnost mononenasičenih maščob (novo))
.
VISOKA VSEBNOST MAŠČOBNIH KISLIN OMEGA 3
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost maščobnih kislin omega 3, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kadar je izpolnjen vsaj eden od dveh naslednjih pogojev:
– v 100 g proizvoda so najmanj 3 g alfalinolenske kisline,
– v 100 g proizvoda je najmanj 300 mg zelo dolgo verižnih maščobnih kislin omega 3.
Obrazložitev
WHO priporoča povečanje zaužite količine alfalinolenske kisline na 1 do 2 % energije, kar je približno 2 do 4 g na dan. Glavni viri alfalinolenske kisline so margarina, namazi z vsebnostjo maščob, sladice, keksi in ocvrta živila. Predlagane ravni pomenijo, da razumna dnevna zaužita količina npr. 20 g margarine/namaza z vsebnostjo maščob zagotovi 0,6 g alfalinolenske kisline na dan.
Predlog spremembe 72
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (Dodatna navedba za novim oddelkom „VISOKA VSEBNOST MAŠČOBNIH KISLIN OMEGA 3“)
.
BOGATO S KRATKOVERIŽNIMI MAŠČOBNIMI KISLINAMI OMEGA 3
Navedba, da je živilo bogato s kratkoverižnimi maščobnimi kislinami omega 3, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kadar proizvod vsebuje:
najmanj 3 g alfalinolenske kisline na 100 g ali 100 ml proizvoda. Pri proizvodih, ki so naravno bogati s kratkoverižnimi maščobnimi kislinami omega 3, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“.
Obrazložitev
WHO priporoča povečanje zaužite količine alfalinolenske kisline, da se zagotovi med 1 in 2 % zaužitja energije, kar ustreza 2-4 g dnevno. Navedbe, ki potrošnikom pomagajo najti proizvode, s katerimi bodo lahko zadostili priporočilom, je zato treba opredeliti v prilogi.
Predlog spremembe 73
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (Dodatna navedba za novim oddelkom "BOGATO S KRATKOVERIŽNIMI MAŠČOBNIMI KISLINAMI OMEGA 3")
.
BOGATO Z DOLGOVERIŽNIMI MAŠČOBNIMI KISLINAMI OMEGA 3
Navedba, da je živilo bogato z dolgoverižnimi maščobnimi kislinami omega 3, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kadar proizvod vsebuje: najmanj 40 mg dolgoverižnih maščobnih kislin omega 3 (tj. EPA + DHA, ki naravno obstajata v ribjem olju) na 100 g
ali 100 ml proizvoda. Pri proizvodih, ki so naravno bogati z dolgoverižnimi maščobnimi kislinami omega 3, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“.
Obrazložitev
WHO in veliko izvedencev za hranilno vrednost ter političnih svetovalcev priporočajo povečanje zaužite količine dolgoverižnih maščobnih kislin omega 3 (EPA in DHA). Glavni viri teh maščob so mastne ribe in živila z dodanimi ribjimi olji. Živila, ki vsebujejo zgoraj omenjene količine dolgoverižnih maščobnih kislin omega 3, pomembno prispevajo k zagotavljanju priporočene zaužite količine.
Predlog spremembe 74
Priloga, po novem naslovu Visoka vsebnost omega-3 maščob (novo)
BREZ HOLESTEROLA
Navedba, da je živilo brez holesterola, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod vsebuje:
a) največ 0,005 g/100 g (trdnih maščob) ali največ 0,005 g/100 ml (tekočih maščob) in
b) manj kot 1,5 g nasičenih maščob na 100 g (trdnih maščob) ali 0,75 g nasičenih maščob na 100 ml (tekočih maščob) in
c) največ 10 % energije nasičenih maščob ali 70 % vseh maščobnih kislin so nenasičene maščobe.
Pri živilih, ki so naravno brez holesterola, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
To navedbo je odobril Codex. Povprečna zaužita količina holesterola prebivalstva je okrog 200-300 mg dnevno. Rastlinska olja/maščobe imajo raven holesterola manj kot 5 mg/100 g, medtem ko imajo živalske maščobe vsebnost holesterola približno 300 mg/100 g. Če se 20 g živalskih maščob nadomesti z 20 g rastlinskih maščob, se zaužita količina holesterola zmanjša za 50 do 60 mg na dan, to je zmanjšanje za 20–25 %, kar tudi znatno zmanjša celotno plazmo in holesterol LDL.
Predlog spremembe 75
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (Dodatna navedba za oddelkom „BREZ HOLESTEROLA (novo)“)
NIZKA VSEBNOST HOLESTEROLA
Navedba, da ima živilo nizko vsebnost holesterola, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo največ 0,02 g holesterola na 100 g (trdna živila) ali največ 0,01 g holesterola na 100 ml (tekoča živila) in
1. manj kot 1,5 g nasičenih maščob na 100 g (trdna živila) ali
2. 0,75 g nasičenih maščob na 100 ml (tekoča živila) in največ 10 % energije nasičenih maščob.
Pri proizvodih, ki imajo naravno nizko vsebnost holesterola, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“.
Obrazložitev
1. Pogoji, sprejeti v Codexu Alimentariusu, ki določajo podlago za mednarodne prehranske standarde, morajo biti urejeni v ustrezni zakonodaji EU o uporabi navedb, ki bo spodbudila usklajevanje zakonodaje na tem področju:
Izraz "brez holesterola" je treba uporabiti v navedbah.
Predlog spremembe 76
Priloga, po naslovu Brez dodanega sladkorja (novo)
.
NIZKA VSEBNOST LAKTOZE
Navedba, da ima živilo nizko vsebnost laktoze, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 1 g laktoze na 100 g ali 100 ml gotove hrane.
Pri živilih, ki imajo naravno nizko vsebnost laktoze, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Preobčutljivost na laktozo je težava, zaradi katere običajnih mlečnih proizvodov ne more uporabljati veliko prebivalstva. Mlečni proizvodi so osnova tradicionalne prehrane. Vsebujejo tudi veliko kalcija ter so vir vitaminov D, B2, B12 in joda, tako da oblikujejo pomemben hranilni element celotnega prebivalstva. Zaradi velike preskrbe s proizvodi z nizko vsebnostjo laktoze in brez laktoze, ki jih je razvila industrija, so potrošniki, preobčutljivi na laktozo, navajeni, da dobijo podatke o naravi proizvodov.
V različnih državah EU ni skupne omejitve navedb v zvezi s količino laktoze. Mlečni proizvod z „majhno vsebnostjo laktoze“ mora vsebovati manj laktoze kot 1 g/100 g ali 100 ml gotove hrane.
Predlog spremembe 77
Priloga, po novem naslovu Nizka vsebnost laktoze (novo)
.
BREZ LAKTOZE
Navedba, da je živilo brez laktoze, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod pri analizi vsebuje nezaznavno količino laktoze (tj. manj kot 10 mg/100 g ali 100 ml gotove hrane).
Pri živilih, ki so naravno brez laktoze, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Preobčutljivost na laktozo je pogosta težava, zaradi katere običajnih mlečnih proizvodov ne more uporabljati veliko prebivalstva. Mlečni proizvodi so osnova tradicionalne prehrane. Mlečni proizvodi vsebujejo tudi veliko kalcija ter so vir vitaminov D, B2, B12 in joda, tako da oblikujejo pomemben hranilni element celotnega prebivalstva. Zaradi velike preskrbe s proizvodi z nizko vsebnostjo laktoze in brez laktoze, ki jih je razvila živilska industrija, so potrošniki, preobčutljivi na laktozo (npr. 17 % prebivalstva na Finskem), navajeni, da dobijo podatke o naravi proizvodov, primernih za njihovo uporabo.
Predlog spremembe 78
Priloga, po novem naslovu Brez laktoze (novo)
.
BREZ GLUTENA
Navedba, da je živilo brez glutena, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod vsebuje manj kot 200 ppm (200 mikrogramov/100 g) glutena.
Obrazložitev
Zaradi naraščajočega števila prebivalstva z alergijo na gluten je treba opredeliti pojem živil „brez glutena“. Ker vsa živila brez glutena ne spadajo pod določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene, je pomembno, da se take navedbe vključi na seznam dovoljenih prehranskih. Predlog spremembe predlaga, da je treba na ravni Skupnosti določiti omejitve glutena kot v osnutku predloga Codexa (predlagan osnutek spremembe smernic za uporabo prehranskih navedb, ALNORM 97/26 app V).
Predlog spremembe 79
Priloga, po novem naslovu Brez glutena (novo)
.
NARAVNO BREZ GLUTENA
Navedba, da je živilo naravno brez glutena, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod ne vsebuje zaznavnih količin glutena, tj. manj kot 20 ppm (20 mikrogramov/100 g).
Obrazložitev
Zaradi naraščajočega števila prebivalstva z alergijo na gluten je treba opredeliti pojem živil „brez glutena“. Ker vsa živila brez glutena ne spadajo pod določbe v zvezi z živili za posebne prehranske namene, je pomembno, da se take navedbe vključijo na seznam dovoljenih prehranskih navedb. Predlog spremembe predlaga, da je treba na ravni Skupnosti določiti omejitve glutena kot v osnutku predloga Codexa (predlagan osnutek spremembe smernic za uporabo prehranskih navedb, ALNORM 97/26 app V).
Predlog spremembe 80
Priloga, Nizka vsebnost natrija/soli
NIZKA VSEBNOST NATRIJA/ SOLI
NIZKA VSEBNOST NATRIJA
Navedba, da ima živilo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,12 g natrija, ali enako vrednostjo soli, na 100 g ali 100 ml.
Navedba, da ima živilo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,12 g natrija na 100 g ali 100 ml.
Pri živilih, ki imajo naravno nizko vsebnost natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri živilih, ki imajo naravno nizko vsebnost natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Sol kot možnost navedb o vsebnosti natrija/soli je treba črtati. Obstajajo pridržki o povezavi vsebnosti natrija z vsebnostjo soli, kot je predstavljeno v Prilogi. V živilih je le en vir natrija, zato ju je treba ločiti. Na drugi strani pa je celotna zaužita količina soli prebivalstva odvisna od vrste prehrane, ki vključuje različne vrste živil v državah članicah.
Navedbe o soli morajo temeljiti na vrednostih, ki se uporabljajo za posamezne skupine živil, npr. sire, mesne proizvode, ribje proizvode, kruh, proizvode iz žit za zajtrk ali gotovo hrano. Predlagal bi, da se o informacijah/navedbah o vsebnosti soli (visoka vsebnost, nizka vsebnost, brez soli) v živilih odloča/ureja na državni ravni.
Predlog spremembe 81
Priloga, Zelo nizka vsebnost natrija/soli
ZELO NIZKA VSEBNOST NATRIJA/ SOLI
ZELO NIZKA VSEBNOST NATRIJA
Navedba, da ima živilo zelo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,04 g natrija, ali enako vrednostjo soli, na 100 g ali 100 ml.
Navedba, da ima živilo zelo nizko vsebnost natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,04 g natrija na 100 g ali 100 ml.
Pri živilih, ki imajo naravno zelo nizko vsebnost natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri živilih, ki imajo naravno zelo nizko vsebnost natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Sol kot možnost podatkov o vsebnosti natrija/soli je treba črtati. Obstajajo pridržki o povezavi vsebnosti natrija z vsebnostjo soli, kot je predstavljeno v Prilogi. V živilih je le en vir natrija, zato ju je treba ločiti. Na drugi strani pa je celotna zaužita količina soli prebivalstva odvisna od vrste prehrane, ki vključuje različne vrste živil v državah članicah.
Navedbe o soli morajo temeljiti na vrednostih, ki se uporabljajo za posamezne skupine živil, npr. sire, mesne proizvode, ribje proizvode, kruh, proizvode iz žit za zajtrk ali gotovo hrano. Predlagal bi, da se o informacijah/navedbah o vsebnosti soli (visoka vsebnost, nizka vsebnost, brez soli) v živilih odloča/ureja na državni ravni.
Predlog spremembe 82
Priloga, Brez natrija ali brez soli
BREZ NATRIJA ali BREZ SOLI
BREZ NATRIJA
Navedba, da je živilo brez natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,005 g natrija, ali enako vrednostjo soli, na 100 g.
PNavedba, da je živilo brez natrija, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode z vsebnostjo ne več kot 0,005 g natrija na 100 g.
Pri živilih, ki so naravno brez natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri živilih, ki so naravno brez natrija, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Sol kot možnost navedb o vsebnosti natrija/soli je treba črtati. Obstajajo pridržki o povezavi vsebnosti natrija z vsebnostjo soli, kot je predstavljeno v Prilogi. V živilih je le en vir natrija, zato ju je treba ločiti. Na drugi strani pa je celotna zaužita količina soli prebivalstva odvisna odvisen od vrste prehrane, ki vključuje različne vrste živil v državah članicah.
Navedbe o soli morajo temeljiti na vrednostih, ki se uporabljajo za posamezne skupine živil, npr. sire, mesne proizvode, ribje proizvode, kruh, proizvode iz žit za zajtrk ali gotovo hrano. Predlagal bi, da se o informacijah/navedbah o vsebnosti soli (visoka vsebnost, nizka vsebnost, brez soli) v živilih odloča/ureja na državni ravni.
Predlog spremembe 83
Priloga, po naslovu Visoka vsebnost beljakovin (novo)
.
NIZKA VSEBNOST BELJAKOVIN
Navedba, da ima živilo nizko vsebnost beljakovin, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer največ 30 % energijske vrednosti živila izhaja iz beljakovin.
Pri živilih, ki imajo naravno nizko vsebnost beljakovin, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Seznam zdravstvenih trditev mora vključevati tudi navedbe v zvezi z nizko vsebnostjo beljakovin, povezano s posebnimi dietami, ki so precej pogoste.
Predlog spremembe 84
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (Dodatna navedba za oddelkom „NIZKA VSEBNOST BELJAKOVIN“)
.
BREZ BELJAKOVIN KRAVJEGA MLEKA
Navedba, da je živilo brez beljakovin kravjega mleka, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za živila, ki ne vsebujejo sestavin
beljakovin kravjega mleka ali katere koli druge sestavine kravjega mleka. Pri proizvodih, ki so naravno brez beljakovin kravjega mleka, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“.
Obrazložitev
Približno 2-5 % otrok v Evropi je alergičnih na beljakovine kravjega mleka. Zato je ključnega pomena, da so starši, ki navadno nakupujejo za celotno družino, natančno obveščeni o tem, kateri proizvodi ne vsebujejo te snovi.
Predlog spremembe 85
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje OBOGATENO Z VITAMINI IN/ALI MINERALI
OBOGATENO Z VITAMINI IN/ALI MINERALI
Z DODANIMI VITAMINI IN/ALI MINERALI
Navedba, da je živilo obogateno z vitamini in/ali minerali, ter katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, ki vsebujejo vitamine in/ali minerale vsaj v znatni količini, kot je določeno v Prilogi Direktive 90/496/EGS.
Navedba, da imajo živila dodane vitamine in/ali minerale, ter katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, ki vsebujejo vitamine in/ali minerale vsaj v znatni količini, kot je določeno v Prilogi Direktive 90/496/EGS.
Obrazložitev
Če se izraz „dodan“ uporabi namesto „obogaten“, je potrošnik svobodnejši pri odločitvi, ali je to dobro ali ne. Če je potrošnik obveščen o tem, ali je visoka vsebnost vitaminov in/ali mineralov naravna snov v živilu, potem mora biti obveščen tudi o tem, ali so vitamini in/ali minerali dodani umetno.
Predlog spremembe 86
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje VISOKA VSEBNOST VITAMINOV IN/ALI MINERALOV
VISOKA VSEBNOST VITAMINOV IN/ALI MINERALOV
VISOKA VSEBNOST VITAMINOV IN/ALI MINERALOV
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, ter katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, ki vsebujejo vsaj dvakratno vrednost „vira vitaminov in mineralov“.
Navedba, da ima živilo visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, ter katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le za proizvode, ki vsebujejo vsaj dvakratno vrednost „ naravnega vira vitaminov in mineralov“.
Pri živilih, ki imajo naravno visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“.
Pri živilih, ki imajo naravno visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, lahko navedba o tem nosi oznako „naravno“. Č e ima živilo zaradi dodajanja visoko vsebnost vitaminov in/ali mineralov, moraja navedba vsebovati izraz „dodano“.
Obrazložitev
Če se izraz „dodan“ uporabi namesto „obogaten“, je potrošnik svobodnejši pri odločitvi, ali je to dobro ali ne. Če je potrošnik obveščen o tem, ali je visoka vsebnost vitaminov in/ali mineralov naravna snov v živilu, potem mora biti obveščen tudi o tem, ali so vitamini in/ali minerali dodani umetno.
Predlagana navedba velja za vrednost „naravnega vira vitaminov in/ali mineralov“.
Predlog spremembe 87
Priloga, Vsebnost (ime hranilne snovi ali druge snovi)
Navedba, da živilo vsebuje hranilno snov ali drugo snov, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer je proizvod v skladu z vsemi veljavnimi določbami te uredbe .
Navedba, da živilo vsebuje hranilno snov ali drugo snov, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer 100 g/100 ml ali porcija zadevnega živilskega proizvoda vsebuje vsaj 15 % dnevne potrebe po hranilni snovi ali drugi snovi.
Pri živilih, ki naravno vsebujejo imenovano hranilno snov ali drugo snov, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Pri živilih, ki naravno vsebujejo imenovano hranilno snov ali drugo snov, lahko navedba o tem nosi predpono „naravno“.
Obrazložitev
Kot splošno pravilo je treba odobriti uporabo tega izraza, da je zagotovljen ustrezen delež dnevne potrebe po hranilni snovi ali drugi snovi na 100 g/100 ml ali eno porcijo živilskega proizvoda.
Predlog spremembe 88
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (POVEČANA VSEBNOST (IME MAKROHRANILNE SNOVI))
POVEČANA VSEBNOST (IME MAKROHRANILNE SNOVI)
POVEČANA VSEBNOST (IME HRANILNE ALI DRUGE SNOVI)
Navedba, da je bila vsebnost v eni ali več hranilnih snoveh povečana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod izpolnjuje pogoje za navedbo „vir“ in je povečanje vsebnosti vsaj 30 % v primerjavi s podobnim proizvodom.
Navedba, da je bila vsebnost v eni ali več hranilnih ali drugih snoveh povečana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer proizvod izpolnjuje pogoje za navedbo „ vsebuje/ vir“ in je povečanje vsebnosti vsaj 25 % v primerjavi s podobnim proizvodom.
Obrazložitev
1. Pogoji, sprejeti v Codexu Alimentariusu morajo biti urejeni v ustrezni zakonodaji EU o uporabi navedb, ki bo spodbudila usklajevanje:
a. Izraza „nizka vsebnost holesterola“ in „brez holesterola“ je treba uporabiti v navedbah..
b. Navedbe z izrazoma „ zmanjšan“ in „povečan“ morajo temeljiti na 25-odstotni razliki v primerjavi z referenčnimi živili.
c. Uporabo navedb, ki vsebujejo izraz „vir“, je treba uskladiti s Codexom Alimentariusom, pri čemer se izraz „obogaten“ uporablja kot dodatni sinonim.
Predlog spremembe 89
Priloga Prehranske navedbe in pogoji, ki veljajo zanje (ZMANJŠANA VSEBNOST (IME HRANILNE SNOVI))
ZMANJŠANA VSEBNOST (IME HRANILNE SNOVI)
Navedba, da je bila vsebnost v eni ali več hranilnih snoveh zmanjšana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer je zmanjšanje vsebnosti najmanj 30 % v primerjavi s podobnim proizvodom, razen pri mikrohranilnih snoveh, kjer je sprejemljiva razlika 10 % v referenčnih vrednostih, kot so določene v Direktivi Sveta 90/496/EGS.
ZMANJŠANA VSEBNOST (IME HRANILNE ALI DRUGE SNOVI)
Navedba, da je bila vsebnost v eni ali več hranilnih snoveh ali drugih snoveh zmanjšana, in katera koli navedba s podobnim pomenom za potrošnika lahko velja le, kjer je zmanjšanje vsebnosti najmanj 25 % v primerjavi s podobnim proizvodom, razen pri mikrohranilnih snoveh, kjer je sprejemljiva razlika 10 % v referenčnih vrednostih, kot so določene v Direktivi Sveta 90/496/EGS.
Obrazložitev
1. Pogoji, sprejeti v Codexu Alimentariusu, ki določajo podlago za mednarodne prehranske standarde, morajo biti urejeni v ustrezni zakonodaji EU o uporabi navedb, ki bo spodbudila usklajevanje:
a. Izraza „nizka vsebnost holesterola“ in „brez holesterola“ je treba uporabiti v navedbah.
b. Navedbe z izrazoma „ zmanjšan“ in „povečan“ morajo temeljiti na 25-odstotni razliki v primerjavi z referenčnimi živili.
c. V navedbah je treba uporabljati izraz „natrij“ in ne „sol“.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
Referenčni dokumenti
( KOM(2003)0424 – C5‑0329/2003 – 2003/0165(COD) )
Pristojni odbor
ENVI
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
IMCO 31.8.2004
Okrepljeno sodelovanje
da
Pripravljavec(ka) mnenja Datum imenovanja
Alexander Stubb 31.8.2004
Obravnava v odboru
28.9.2004
2.2.2005
16.3.2005
Datum sprejetja sprememb
19.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
20
14
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mia De Vits, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik,Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Anneli Jäätteenmäki, Pierre Jonckheer, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Arlene Toine Manders, McCarthy, Manuel Medina Ortega, Bill Newton Dunn, Béatrice Patrie, Zita Pleštinská, Heide Rühle, Andreas Schwab, József Szájer, Eva-Britt Svensson, Leopold Józef Rutowicz, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Barbara Weiler, Joachim Wuermeling
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Charlotte Cederschiöld, Simon Coveney, Benoît Hamon, Joel Hasse Ferreira, Joseph Muscat, Péter Olajos, Alexander Stubb, Stefano Zappalà
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih navedbah in zdravstvenih trditvah na živilih
Referenčni dokumenti
KOM(2003)0424 – C5-0329/2003 – 2003/0165(COD)
Pravna podlaga
člena 251(2) in 95 ES
Podlaga v Poslovniku
člen 51
Datum predložitve EP
16.9.2004
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
ENVI 16.9.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
IMCO 16.9.2004
ITRE 16.9.2004
Odbori, ki niso dali mnenj Datum sklepa
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
IMCO 16.9.2004
Poročevalec Datum imenovanja
Adriana Poli Bortone 21.9.2004
Prejšnji poročevalec
Poenostavljeni postopek Datum sklepa
Oporekanje pravni podlagi datum mnenja JURI
Popravek finančne ocene sredstev Datum mnenja BUGD
Posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom Datum sklepa na zasedanju
Posvetovanje z Odborom regij Datum sklepa na zasedanju
Obravnava v odboru
2.2.2005
16.3.2005
21.4.2005
Datum sprejetja
21.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
30
15
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Georgs Andrejevs, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Françoise Grossetete, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Caroline Jackson, Holger Krahmer, Peter Liese, Jules Maaten, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Miroslav Ouzký, Adriana Poli Bortone, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Giovanni Berlinguer, Jerzy Buzek, Erna Hennicot-Schoepges, Urszula Krupa, Jan Tadeusz Masiel, Miroslav Mikolášik, Ria Oomen-Ruijten, Renate Sommer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Joel Hasse Ferreira, Eluned Morgan
Datum predložitve – A6
2.5.2005
A6-0128/2005
Pripombe
