Preskrba z energijo in zemeljskim plinom
Energija
2006-01-17 - 18:59
Predstavnika Sveta EU in Komisije sta evropskim poslancem predstavila stanje v Uniji na področju oskrbe z energijo in zemeljskim plinom. Spor med Ukrajino in Rusijo glede oskrbe z zemeljskim plinom, ki se je zaostril ob Novem letu, je namreč pokazal, da je nujno skupno delovanje držav članic za zmanjšanje odvisnosti od zunanjih virov in zagotavljanje varnosti oskrbe.
Kot predstavnik predsedujoče članice Svetu EU je avstrijski minister za gospodarstvo Martin BARTENSTEIN povedal, da uvoz iz Rusije predstavlja več kot četrtino vseh evropskih potreb po zemeljskem plinu, 80 odstotkov teh dobav pa poteka prek Ukrajine. Tudi zato si bo morala Unija dolgoročno prizadevati za spremembe na treh področjih energetske politike: za večjo diverzifikacijo dobav zemeljskega plina - načrtovani novi plinovodi naj bi do leta 2010 povečali zmogljivosti za 140 milijard kubičnih metrov letno; za povečanje zmogljivosti za dobave utekočinjenega plina s sedanjih 60 na 160 milijard kubičnih metrov letno do leta 2010 in za večjo transparentnost trgov ogljikovodikov , da bi dosegli stabilnejše cene in imeli več informacij o dobavah.
Z novimi investicijami bi morali tudi bolje povezati evropsko plinovodno omrežje in povečati zmogljivosti skladišč plina. Ker se bodo evropske energetske potrebe do leta 2030 predvidoma povečale za polovico, bi morali po ministrovih besedah storiti več za zmanjšanje odvisnosti od ogljikovodikov z uporabo biomase, razvojem čistejših tehnologij za izkoriščanje premoga in dolgoročno razvijati tehnologije na osnovi vodika. Ob tem pa je še poudaril, da bi morali uporabniki in države članice storiti več za doslednejše izvajanje direktive o učinkovitejši rabi energije.
Evropski komisar za energetiko Andris PIELBAGS je poudaril, da mora Evropa oblikovati jasnejšo in doslednejšo skupno politiko za zagotavljanje oskrbe z energijo. Problematika odvisnosti od dobaviteljev bo izpostavljena tudi v Zeleni knjigi o energetski politiki, ki jo pripravlja Komisija, za diverzifikacijo pa je treba nameniti več investicij in sklepati partnerstva z več dobavitelji. "Pomembni sta tudi solidarnost in pomoč. Kriza ob Novem letu nas je zbudila in pokazala, da je energija mogoče res samo dobrina, ki pa je nepogrešljiva, " je zaključil komisar.
Za Evropsko ljudsko stranko je nastopil Jacek SARYUS WOLSKI (EPP-ED, PL), ki je pozdravil prizadevanja predsedstva za zagotovitev oskrbe z energijo in dodal, da je kriza pokazala na to, kako je energija orodje zunanje politike. "Trg mora delovati ne le na nacionalnih, ampak tudi na evropski ravni. Treba je razvijati solidarnost in preučiti vse možnosti dobave, prenosa in izkoriščanja energije," je dejal Saryus Wolski.
V imenu socialdemokratov je Hannes SWOBODA (EPP-ED, AT) strnil konkretne predloge v sedem točk: veliki svetovni porabniki (EU, ZDA, Kitajska, Indija) morajo na trgu nastopati skupaj in ne kot konkurenti; infrastrukturo bi morali upravljati skupaj, vendar na ravni podjetij, ne držav in brez monopolov; tudi energenti bi morali postati predmet ureditve Svetovne trgovinske organizacije; gradnja novih zmogljivosti; države morajo pripraviti predloge za diverzifikacijo virov; prednost naj imajo obnovljivi viri energije; energetska politika ne more biti enaka za vse, vendar je lahko vsaj skupna. "Partnerstvo z Rusijo pa sicer potrebujemo, vendar tega, kar je storila, ne moremo podpreti. Rusija mora biti poštena do sosed, ki so tudi naše sosede," je zaključil Swoboda.
Danute BUDREIKAITE (ALDE, LT) je opozorila na preveliko odvisnost od Rusije, ki lahko to orodje izkorišča, zato je treba najti druge vire in razmišljati tudi o jedrski energiji.
Predstavnica Zelenih Rebecca HARMS (Zeleni/EFA, DE) pa je dejala, da Evropa ni bila v krizi in razpravo označila za prazno, kjer se govori o slabostih evropske energetske politike. "Končno smo spoznali vrednost naravnih virov. Plin ali nafta sta surovini, s katerima v Evropi razmetavamo. S temi energenti počnemo to, česar si že zdavnaj ne bi smeli več privoščiti," je dejala in poudarila, da je treba izboljšati učinkovitost izrabe energije in, če se že omenjajo novi jedrski reaktorji, vprašati: koliko jih nameravamo postaviti, kam in kaj bo z odpadki, kjer je ravnanje z njimi porazno.
20060113IPR04277
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
