A6-0433/2007
8.11.2007
POROČILO
o imenovanju Huberta Webra za člana Računskega sodišča
(C6‑0310/2007 – 2007/0819(CNS))
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalka:
Inés Ayala Sender
PE 396.469v02-00
VSEBINA
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
OBRAZLOŽITEV
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS HUBERTA WEBRA
PRILOGA 2: KRATEK OPIS IZKUŠENJ HUBERTA WEBRA, KI JIH JE PRIDOBIL KOT ČLAN SODIŠČA IN CILJI PRIHODNJEGA MANDATA
POSTOPEK
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o imenovanju Huberta Webra za člana Računskega sodišča
( C6‑0310/2007 – 2007/0819(CNS) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 247(3) Pogodbe ES in člena 160(b)(3) Pogodbe o Euratomu, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C6-0310/2007 ),
– ob upoštevanju dejstva, da je na seji dne 6. novembra 2007 Odbor za proračunski nadzor poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču in obravnaval njegovo strokovno usposobljenost glede na merila iz člena 247(2) Pogodbe ES in člena 160(b)(2) Pogodbe o Euratomu,
– ob upoštevanju člena 101 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ( A6–0433/2007 ),
1. odobri imenovanje Huberta Webra za člana Računskega sodišča;
2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropskih skupnosti in revizorskim organom držav članic.
OBRAZLOŽITEV
Dober delovni odnos med Računskim sodiščem in Parlamentom je bistven za delovanje sistema finančnega nadzora Evropske unije, a kljub temu ima pri postopku imenovanja članov tega sodišča Parlament manjšo vlogo. Člane Računskega sodišča imenuje Svet na predlog držav članic, Parlament pa je pred imenovanjem le zaprošen za mnenje. Če se to razlikuje od mnenja Sveta, se lahko pojavijo napetosti. Parlament je poskušal možnost takšnega zapleta karseda zmanjšati s tem, da je v letih 1992 in 1995 v resolucijah o postopku posvetovanja glede imenovanja članov Računskega sodišča
Resolucija A3-0345/92 , UL C 337, 21.12.1992, str. 51 in resolucija A4-0001/95 , UL C 43, 20.2.1995, str. 75. objavil splošna načela, ki ga vodijo pri njegovih odločitvah.
Parlament je zlasti v resoluciji iz leta 1992 zaradi večje preglednosti objavil naslednjo vrsto meril za presojo kandidatov:
a) strokovne izkušnje na visoki ravni, pridobljene na področju javnih financ ali upravljanja in revizije upravljanja;
b) kadar je primerno, predhodno izdana razrešnica za naloge upravljanja, ki so jih predhodno izvajali kandidati;
c) v primeru kandidatov, ki so izvajali naloge upravljanja v javnih ali zasebnih sektorjih, dokaz o brezhibnem upravljanju;
d) kandidati nimajo izvoljene funkcije ali kakršnih koli odgovornosti v politični stranki z začetkom veljavnosti od datuma imenovanja;
e) glede na naravo dela bo upoštevana tudi starost kandidatov: smiselno bi bilo določiti, da člani ne smejo biti starejši od 65 let ob koncu prvega mandata ali od 70 let ob koncu drugega mandata. Prav tako ne bi bilo primerno, če bi se zaradi imenovanja za člane Računskega sodišča kandidati lahko izognili starostnim omejitvam, ki veljajo za enaka delovna mesta v njihovi matični državi;
f) poleg ocenjevanja zaslug posameznih kandidatov bo Parlament zagotovil razumno ravnovesje v sestavi sodišča kot celote. Sedanja sestava Računskega sodišča je na primer dokaj ustrezna, kar zadeva raznovrstnost porekla članov, vendar je zastopanost žensk nezadostna, kar je neupravičeno;
g) zaželeno je, da člani ne opravljajo več kot dveh mandatov.
Nedavne izkušnje kažejo, da kljub omenjenima resolucijama ni bilo vedno mogoče doseči soglasja. Leta 2004 je Odbor za proračunski nadzor sprejel negativno mnenje o dveh izmed desetih kandidatov za člane Računskega sodišča, predlaganih v skladu s pristopno pogodbo. Eden od dveh kandidatov je kandidaturo umaknil, drugi ne. Čeprav je bilo negativno mnenje potrjeno na plenarnem zasedanju, je bil sporni kandidat imenovan za člana Računskega sodišča.
Več kandidatov, ki so jih države članice predlagale tokrat, ne izpolnjuje v celoti vseh meril, navedenih v resoluciji Parlamenta iz leta 1992. Poleg tega so trenutni predlogi držav članic v nasprotju s prizadevanjem Parlamenta, da bi ohranil občutljivo ravnotežje v sestavi Sodišča in večjo zastopanost žensk. Doslej je med člani 22 moških in 5 žensk, če pa bi bili imenovani vsi predlagani kandidati, bi sestava štela 23 moških in 4 ženske.
Zaradi tega poročevalka meni, da so potrebni učinkovitejši instrumenti, da bo mogoče zgraditi uspešne odnose med Parlamentom, zlasti med Odborom za proračunski nadzor, in vsakim članom ali članico Računskega sodišča od začetka njegovega ali njenega imenovanja. Meni, da je treba merila in postopke iz resolucij iz leta 1992 in 1995 nujno spremeniti, konsolidirati in posredovati Svetu, organom držav članic, pristojnim za predlaganje kandidatov, in javnosti.
Poročevalka na koncu priporoča, da se pri postopku imenovanja vzpostavi tesnejše sodelovanje med Parlamentom in Svetom (Ekonomsko-finančnim svetom). Parlament mora pravočasno dobiti informacije o kandidatih, ki so jih predlagale posamezne države članice. Svet in Parlament se morata srednjeročno dogovoriti o skladnejšem in učinkovitejšem postopku imenovanja, ki bo pomemben element nujno potrebne organizacijske reforme Evropskega računskega sodišča.
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS HUBERTA WEBRA
Rodil se je leta 1939 na Dunaju v Avstriji.
Doktoriral je iz pravnih znanosti na Univerzi na Dunaju.
Med letoma 1959 in 1970 je bil državni uradnik na področju zaposlovalne politike. Pozneje je delal kot namestnik direktorja na avstrijskem Ministrstvu za socialne zadeve.
Od leta 1970 do 1975 je bil revizor na avstrijskem računskem sodišču, kjer je vodil revizije kanclerjevega urada, Ministrstva za zunanje zadeve in Ministrstva za pravosodje. Od leta 1971 je sodeloval pri projektih Generalnega sekretariata Svetovnega združenja revizorskih institucij, INTOSAI (Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij ).
Med letoma 1975 in 1980 je bil vodja kabineta predsednika avstrijskega računskega sodišča in pozneje vodja organizacijske enote, odgovorne za Generalni sekretariat INTOSAI. Med letoma 1981 in 1989 je bil vodja službe za kadrovske zadeve (organizacija, proračunske in kadrovske zadeve, usposabljanje).
Med letoma 1990 in 1995 je bil generalni direktor oddelka za revizije javnih podjetij, kjer je bil odgovoren za spremljanje mednarodnega razvoja, zlasti na področju INTOSAI in organizacij, ki jih je ta ustanovil (AFROSAI, ARABOSAI, ASOSAI, CAROSAI, EUROSAI, OLACEFS in SPASAI), ter za sodelovanje pri projektih Združenih narodov na področju finančne revizije.
Od 1. marca 1995 je bil član Evropskega računskega sodišča, pristojen za Oddelek za razvoj revizije in za poročila (ADAR). Do 8. marca 2000 je bil višji član (doajen) sektorja ADAR. Od 9. marca do 30. aprila 2004 je bil doajen Revizijske skupine III, ki je odgovorna za revizije proračunskega področja "sodelovanje z državami v razvoju in tretjimi državami", ki sodi v okvir splošnega proračuna EU.
Od 1. maja 2004 do 15. januarja 2005 je bil doajen Revizijske skupine III, ki je zadolžena za zunanje odnose.
16. januarja 2005 je nastopil triletni mandat predsednika Evropskega računskega sodišča.
PRILOGA 2: KRATEK OPIS IZKUŠENJ HUBERTA WEBRA, KI JIH JE PRIDOBIL KOT ČLAN SODIŠČA IN CILJI PRIHODNJEGA MANDATA
Evropsko računsko sodišče je bilo ustanovljeno na pobudo Evropskega parlamenta, na oblikovanje njegovega mandata pa je v veliki meri vplivala Deklaracija iz Lime, dokument Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI), imenovan tudi velika listina finančnega nadzora. Po večletnih izkušnjah na vodilnem položaju v Generalnem sekretariatu organizacije INTOSAI sem v imenovanju za člana Računskega sodišča videl priložnost, da postanem dejaven v okviru Deklaracije iz Lime. Ta priložnost, ki sem jo poudaril že na prvi predstavitvi pred Odborom za proračunski nadzor, me danes še vedno spodbuja k članstvu.
Kot doajen sektorja ADAR (Oddelek za razvoj revizije in za poročila) sem skrbel za razvoj in objavo revizijskih strategij in smernic Računskega sodišča ter za novi revizijski priročnik za finančni nadzor. Pomembna je tudi uvedba nadzora in zagotavljanja kakovosti. Odgovoren sem bil tudi za mnenje št. 4/1997, ki je spodbudilo oblikovanje nove finančne uredbe.
Kot doajen revizijske skupine III (zunanji odnosi) nisem samo spremljal reforme zunanjepolitičnih dejavnosti, ki jo je Evropski komisar Chris Patten označil kot „vodilo za reformo Komisije“, z revizijskega vidika, temveč sem v ključne revizije tudi osebno prispeval.
Od januarja 2005 moram kot predsednik Evropskega računskega sodišča s številnimi ukrepi zagotavljati delovanje institucije in povečati ugled Računskega sodišča. Omeniti je treba tudi neovirano vključitev članov iz Bolgarije in Romunije po zadnji širitvi ter uspešen zaključek obsežnega samoocenjevanja Računskega sodišča, ki je že prineslo prve rezultate, na primer določitev člana, ki bo odgovoren za komunikacije.
Računsko sodišče je na mojo pobudo dejavno zastopano v ustreznih delovnih skupinah institucije INTOSAI. Za uspeh svojega predsedovanja štejem tudi povabilo, da Računsko sodišče predseduje delovni skupini, ki so jo v okviru kontaktnega odbora določili predsedniki Računskih sodišč držav EU, za skupne revizijske standarde pri reviziji porabe sredstev EU.
Ob morebitnem ponovnem imenovanju se bom zavzemal, da se izvedejo akcijski načrti, ki so bili pripravljeni po samoocenjevanju Računskega sodišča, in da mu medsebojni pregledi čim bolj koristijo. Moja glavna skrb pa bo, da se bom osebno zavzemal za uresničitev ključnih nalog Računskega sodišča, to je podpora Evropskemu parlamentu pri pripravi politično pomembnih, jasnih in pravočasnih poročil.
POSTOPEK
Naslov
Imenovanje člana Računskega sodišča (Hubert Weber)
Referenčni dokumenti
N6-0022/2007 – C6-0310/2007 – 2007/0819(CNS)
Datum posvetovanja z EP
19.9.2007
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
CONT
27.9.2007
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Inés Ayala Sender
11.9.2007
Datum sprejetja
6.11.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
17
0
4
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Paulo Casaca, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Dan Jørgensen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jan Mulder, Francesco Musotto, Bill Newton Dunn, Bart Staes, Alexander Stubb, Paul van Buitenen, Kyösti Virrankoski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Chris Davies, Edit Herczog, Véronique Mathieu, Gabriele Stauner, Petya Stavreva
