A6-0397/2007
Par1
17.10.2007
POROČILO
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
(C6‑0287/2007 – 2007/2019(BUD))
in pisnem predlogu spremembe št. 1/2008 (13659/2007 - C6-0341/2007) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Oddelek III – Komisija
Del 1: Predlog resolucije
Odbor za proračun
Poročevalec:
Kyösti Virrankoski
PE 393.965v01-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................4
PRILOGA..................................................................................................................................12
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................16
MNENJE Odbora za zunanje zadeve .......................................................................127
MNENJE ODBORA ZA RAZVOJ ..........................................................................................131
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino ......................................................134
MNENJE Odbora za PRORAČUNSKI NADZOR ...........................................................138
MNENJE Odbora za EKONOMSKE IN MONETARNE ZADEVE ................................144
MNENJE Odbora za ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE .................................150
MNENJE Odbora za OKOLJE, JAVNO ZDRAVJE IN VARNO HRANO .....................154
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ...........................161
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov .........................166
MNENJE Odbora za promet in turizem ..................................................................169
MNENJE Odbora za regionalni razvoj .................................................................175
MNENJE Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja .....................................181
MNENJE Odbora za ribištvo .......................................................................................185
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje .................................................190
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve 199
MNENJE Odbora za ustavne zadeve ......................................................................202
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov .................................205
POSTOPEK............................................................................................................................208
Objavljeno posebej
–...Sklepi, ki jih je sprejel Odbor za proračun na sejah od 1. do 3. oktobra 2007 o osnutkih dopolnitev in predlaganih spremembah oddelka III predloga splošnega proračuna.
Del 2 - A6‑0397/2007
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija ( C6‑0287/2007 – 2007/2019(BUD) ) in pisnem predlogu spremembe št. 1/2008 (13659/2007 - C6-341/2007 ) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 272 Pogodbe o ES in člena 177 Pogodbe o Euratomu,
– ob upoštevanju Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti,
UL L 253, 7.10.2000, str. 42.
– ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti,
UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).
– ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,
UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2007 o letni strategiji politik Komisije za proračunski postopek 2008,
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0131 .
– ob upoštevanju predhodnega predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 2. maja 2007 ( SEC(2007)0500 ),
– ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki ga je Svet pripravil na seji dne 13. julija 2007 ( C6‑0287/2007 ),
– ob upoštevanju sklepa Odbora za proračun z dne 9. julija 2007 o pooblastilu za usklajevalni postopek o predlogu proračuna za leto 2008 pred prvo obravnavo Sveta,
PE 391.970.
– ob upoštevanju pisnega predloga spremembe št. 1/2008 (13659/2007 - C6-0341/2007 ) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008,
– ob upoštevanju člena 69 in priloge IV svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov ( A6‑0397/2007 ),
Ključna vprašanja – skupni zneski, predlog pregleda večletnega finančnega okvira, pisni predlog spremembe št. 1
1. znova poudarja, da je svoje politične prednostne naloge za proračun 2008 opredelil v omenjeni resoluciji o letni strategiji politik z dne 24. aprila 2007, in sicer na podlagi pristopa, uporabljenega pri pripravi proračuna za leto 2007, ter pogajanj, ki so privedla do sprejetja medinstitucionalnega sporazuma 17. maja 2006; poudarja, da so temelji „proračuna, usmerjenega v rezultate“, za katerega se je zavzemal v tej resoluciji, pregledna predstavitev, jasni cilji in natančno izvrševanje, tako da delo Komisije ne bo ocenjeno na osnovi birokratskih postopkov, temveč na osnovi rezultatov pri doseganju političnih ciljev; namerava pri nadaljnjem delu v zvezi s proračunom za leto 2008 še naprej poudarjati te elemente;
2. kar zadeva skupne zneske, obžaluje, da je Svet v predlogu proračuna za leto 2008 zmanjšal odobritve za prevzem obveznosti za 717 milijonov EUR v primerjavi s predhodnim predlogom proračuna, tako da zdaj znašajo 128.401 milijon EUR; ostro nasprotuje, da je Svet plačila v predlogu proračuna zmanjšal za 2.123 milijonov EUR, da zdaj skupaj znašajo 119.410 milijonov EUR, kar je 0,95 odstotka BDP Evropske unije, razlika do zgornje meje za plačila v večletnem finančnem okviru pa tako za leto 2008 znaša več kot 10 milijard EUR;
3. še posebej nasprotuje zmanjšanju odobritev za prevzem obveznosti za programe z večletnim proračunom, o katerih je bil šele nedavno dosežen dogovor v postopku soodločanja z Evropskim parlamentom; zato predlaga, da slednji na prvi obravnavi proračuna za leto 2008 zmanjšane odobritve za prevzem obveznosti znova poveča in jih obravnava kot nujne za številna povečanja v odobritvah za prevzem obveznosti za določene politične prednostne naloge; to vodi v skupni znesek xxx.xxx milijonov EUR;
4. meni, da je 0,95 odstotka BND Evropske unije nezadosten znesek za plačila, saj se Evropska unija sooča z izzivi v svojih politikah; je začuden, da je Svet predlagal zmanjšanje plačil za 1 milijardo EUR v razdelkih 1s in 1b za programe, ki so v lizbonski strategiji opredeljeni kot prednostni in naj bi izboljšali evropsko konkurenčnost ter kohezijo – to pa je že dolgo prednostna naloga tako Sveta kot Parlamenta; zato predlaga povečanje skupnega zneska plačil na 0,99 odstotka BND Evropske unije; v skladu s poudarkom na natančnem izvrševanju proračuna, usmerjenega v rezultate, je to povečanje namenil prednostnim nalogam lizbonske strategije in programom, kjer neporavnane obveznosti (RAL) ostajajo velike;
5. pozdravlja predlog Komisije z dne 19. septembra 2007, v katerem zahteva pregled večletnega finančnega okvira, da bo mogoče v obdobju 2007–2013 zagotoviti zadostna finančna sredstva za program Galileo in Evropski inštitut za tehnologijo (EIT); opozarja na svojo resolucijo o programu Galileo z dne 20. junija 2007,
Sprejeta besedila , P6_TA(2007)0272 . v kateri se zavzema za to, da Skupnost najde rešitev za program Galileo; meni, da bi se moral Evropski inštitut za tehnologijo financirati iz proračunskega naslova „08 – Raziskave“, z upravno strukturo, ki ima svojo proračunsko vrstico ( "Evropski inštitut za tehnologijo – upravna struktura") v razdelku 5 (Uprava) in skupnosti znanja in inovacij svojo proračunsko vrstico ( "Evropski inštitut za tehnologijo – skupnosti znanja in inovacij)" ; opozarja, da so bila sredstva za program Galileo in Evropski inštitut za tehnologijo uvrščena v rezervo, Svet pa jih v predlogu proračuna ni zmanjšal; je na prvi obravnavi za program Galileo in Evropski inštitut za tehnologijo predlagal proračunske dopolnitve, tako da bodo dodeljena proračunska sredstva za leto 2008 odvisna od tega, ali bo dosežen dogovor o predlaganem pregledu večletnega finančnega okvira;
6. se strinja s pisnim predlogom spremembe k predhodnemu predlogu proračuna za leto 2008, ki ga je Komisija sprejela 17. septembra 2007, in zlasti s predlaganim povečanjem odobritev za prevzem obveznosti za Kosovo (120 milijonov EUR) in Palestino (142 milijonov), kar skupaj znaša 262 milijonov EUR več od predhodnega predloga proračuna; ugotavlja, da je Svet predlagal tudi povečanje odobritev za prevzem obveznosti za Kosovo in Palestino za 260 milijonov EUR v okviru predloga proračuna; meni, da bi morala Komisija in Svet pred drugo obravnavo proračuna za leto 2008 v Parlamentu jasneje obrazložiti strategijo, zaradi katere se predlaga povečanje in razdelitev odobrenih sredstev med ES in kategorijami skupne zunanje in varnostne politike;
7. je seznanjen s sporočilom Komisije z dne 12. septembra 2007 o «reformi proračuna in spremembi Evrope» ( SEC(2007)1188 ); poudarja, da je v zvezi z večletnim okvirom za obdobje 2007–2013 stalni poročevalec že pripravil ustrezen dokument in bo tudi v prihodnje usklajeval nadaljnja razmišljanja in delo Parlamenta glede prihodnje proračunske ureditve EU;
Priprava proračuna, usmerjenega v rezultate – koristi zaradi usklajevanja v prvi obravnavi
8. pozdravlja dogovor o petih skupnih izjavah, priloženih tej resoluciji, med Evropskim parlamentom in Svetom na usklajevanju med prvo obravnavo proračuna za leto 2008 dne 13. julija 2007; pri pripravi dopolnitev k osnutku proračuna je v skladu z načelom o proračunu, usmerjenemu v rezultate, upošteval te izjave in tako povečal njihovo politično težo;
9. želi v skladu s skupno izjavo, sklenjeno med Evropskim parlamentom in Svetom 13. julija 2007, da Komisija hitreje sprejema operativne programe za strukturne sklade, kohezijske sklade in razvoj podeželja, da se razpoložljiva sredstva lahko porabijo; zahteva od Komisije hiter napredek na tem področju; uvršča določene upravne stroške Komisije v rezervo, da bi spodbudil napredek; poudarja, da v rezervi ni operativnih skladov; želi sprostiti rezerve pri upravnih stroških v skladu z izboljšano stopnjo odobritve operativnih programov;
10. za zaposlovanje in prerazporeditev je v rezervo uvrstil 49 milijonov EUR, dokler se Komisija ne bo zavezala, da bo izvedla študijo o izvajanju upravljanja na podlagi dejavnosti pred 30. aprilom 2008 z naslednjimi informacijami za proračunski organ:
· kako se različne komponente ciklusa SPP-ABM (APS, CLWP, AMP ...) lahko medsebojno bolje povežejo;
· kako se lahko izboljša povezavo ciklusa SPP-ABM z drugimi ciklusi (ciklus HR, upravljanje tveganja, vrednotenje ...), po možnosti z integriranim sistemom IT;
· predložitev seznama z jasnimi predhodno določenimi kazalci poslovanja, ki se bodo uporabljali med celotnim ciklusom za izboljšanje upravljanja uspešnosti delovanja;
in
zavezo Komisije, da bo do 30. aprila 2008 pripravila poročilo o "načrtovanju in optimiranju človeških virov Komisije za izvajanje prednostnih nalog EU" s podrobnim pregledom števila zaposlenih po generalnih direktoratih in kategorijah ter načrti za prihodnost;
sporočilo Komisije o stanju v zvezi z izvajanjem člena 44 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;
11. glede namenskih prejemkov vztraja, da je treba izboljšati preglednost na tem področju; predlaga, da se spremeni instrument namenskih prejemkov za decentralizirane agencije zaradi natančnejše dodelitve prejemkov posameznim agencijam; izraža zaskrbljenost, da je uporaba namenskih prejemkov v okviru sklada za prestrukturiranje sladkorne industrije ustvarila de facto «proračun znotraj proračuna», ki ga je težko uskladiti s proračunskim načelom o univerzalnosti, kot ga določa finančna uredba; poudarja, da je pripravljen revidirati finančno uredbo v zvezi z vprašanjem o namenskih prejemkih;
12. za decentralizirane agencije ponovno vzpostavlja zneske iz predhodnega predloga proračuna, z izjemo agencije FRONTEX, za katero se v okviru naslova 3 sprejme povečanje v višini 30 milijonov EUR, in z izjemo Evropske agencije za okolje, za katero se v okviru naslova 3 sprejme manjše povečanje; pozdravlja napredek, ki so ga dosegle najnovejše agencije pri razširjanju svojih dejavnosti na uspešen in učinkovit način; zahteva večjo jasnost v prihodnosti glede delovnih načrtov in srednjeročnih kadrovskih potreb;
13. opozarja na obveznosti Komisije, ki jih določa "Kodeks ravnanja o ustanovitvi izvajalske agencije"
"Kodeks ravnanja o ustanovitvi izvajalske agencije", kot ga je Komisija sprejela v svojem pismu z 20. aprila 2004 (priloga k resoluciji Evropskega parlamenta z 22. aprila 2004 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6 za proračunsko leto 2004 (UL C 104 E, 30.4.2004, str. 951)). ; meni, da izvajalske agencije torej ne smejo ne sedaj ne v prihodnosti povzročiti povečanja deleža stroškov poslovanja; poudarja, da mora vsakršen predlog o ustanovitvi nove izvajalske agencije in razširitvi obstoječih izvajalskih agencij temeljiti na celoviti analizi stroškov in koristi ter da se morajo v predlogu jasno določiti meje obveznosti in odgovornosti.
14. pozdravlja dejstvo, da so bila poročila o dejavnosti, priložena predhodnemu predlogu proračuna za leto 2008, usmerjana bolj k ciljem in kazalnikom rezultatov ter ne k dolgim opisom upravnega postopka; vendar ugotavlja, da glede kakovosti poročil o dejavnosti obstajajo znatne razlike med generalnimi direktorati Komisije; in v prihodnjih letih pričakuje dodatna izboljšanja;
15. meni, da Komisija sedaj uporablja kazalnike uspešnosti kot sestavni del predhodnega proračunskega načrtovanja, vendar zahteva, da kazalniki uspešnosti igrajo večjo vlogo v naknadnem ocenjevanju uspešnosti; meni, da bi morali biti podatki iz poročil o dejavnostih bolje povezani z letnimi poročili o dejavnostih vsakega generalnega direktorata; meni, da bi to pomagalo proračunskemu organu pri spremljanju načina, na katerega zahtevana dodatna sredstva omogočajo doseganje rezultatov in ne povzročajo samo dodatne birokracije;
16. pozdravlja opravljeno delo skupine za spremljanje, ki jo je med letom 2007 vodil Odbor za proračun; upa, da bo njeno delo še naprej lahko prispevalo k zvišanju stopnje proračunskega spremljanja; še naprej podpira sistem obveščanja o proračunskih napovedih, kot prispevek k izboljšanemu izvrševanju proračuna; zahteva, da se drugi opozorilni dokument o proračunski napovedi predstavi septembra in ne oktobra 2008, da bo lahko Parlament ta dokument upošteval pri pripravi svoje prve obravnave osnutka proračuna za leto 2009;
17. ponovno poudarja, da so se države članice v skladu s členom 53c finančne uredbe in točko 55 medinstitucionalnega sporazuma s 17. maja 2006, katerega namen je zagotoviti učinkovite in integrirane notranje kontrole sredstev Skupnosti in kot končni cilj izjave o državnem upravljanju, zavezale, da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek razpoložljivih revizij in izjav; ugotavlja, da je v skladu s podatki Komisije do sedaj samo določeno število držav izpolnilo določbe medinstitucionalnega sporazuma; obžaluje, da nobeden od konkretnih predlogov o nacionalnih izjavah glede upravljanja, ki jih je Evropski parlament predlagal v svojih resolucijah o razrešnicah za leta 2003, 2004 in 2005, ni vključen v strategijo Komisije na področju revizije in zahteva od Komisije, da še naprej obvešča Parlament; opozarja države članice, da morajo izpolniti določbe revidirane finančne uredbe, o katerih so se le nedavno dogovorile; znova poudarja, da so poleg tega države članice obvezane izpolnjevati pogoje, določene v točki 44 medinstitucionalnega sporazuma, ter v skladu s členom 274 PES popolnoma sodelovati s Komisijo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja;
18. znova poudarja, da je pomembno izboljšati izvajanje proračuna v skladu z izjavo, sprejeto med usklajevanjem proračuna novembra 2006; zahteva, da Komisija zagotovi informacije o sprejetih ali predvidenih ukrepih za izvajanje te izjave; opozarja, da bi bilo treba te informacije redno predstavljati na tristranskih sestankih;
19. zahteva, da Komisija v celoti uporablja uredbo Sveta št. 1/1958 s 15. aprila 1958, ki določa jezike, ki jih mora uporabljati Evropska gospodarska skupnost, ter odklanja finančne razloge za odstopanja kot neveljavne, saj niso bili predstavljeni med proračunskim postopkom;
Specifična vprašanja - glavni elementi po proračunski postavki, pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih
20. za razdelek 1a „konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ nasprotuje zmanjšanju odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, ki jih je predlagal Svet na prvi obravnavi, zlasti kjer se obveznosti nanašajo na večletne programe, o katerih se je pred kratkim soodločalo s Parlamentom in so namenjeni za doseganje lizbonske strategije; zmanjšane odobritve znova poveča in predlaga povečanje številnih vrstic, ki sodijo v okvir političnih prednostnih nalog Parlamenta; v sladu s svojimi proračunskimi pristojnostmi predlaga številne pilotne projekte in pripravljalne ukrepe; poudarja pomen zmanjševanja zaznamovanosti zaradi poslovnega neuspeha v okviru programa za konkurenčnost in inovacije;
21. za razdelek 1b „kohezija za rast in zaposlovanje“ obžaluje zmanjšanje odobritev plačil iz prve obravnave Sveta; zato predlaga, da se zmanjšane odobritve plačil znova poveča v skupnem znesku x.xxx milijonov EUR za vrstice pri katerih so bile neporavnane obveznosti v zadnjih letih neprestano visoke; zahteva poenostavitev upravnih postopkov, da se tako izboljša, tudi kar zadeva kakovost, izvajanje operativnih programov za strukturne in kohezijske sklade, prek katerih Unija najmočneje vpliva na življenje svojih državljanov;
22. pozdravlja dokumentacijo in pojasnila, ki sta jih zagotovila Komisija in Evropska investicijska banka glede mehanizma financiranja z delitvijo tveganja; meni, da se rezerva v teh vrsticah lahko vzame iz proračuna; vendar zahteva, da se ga obvešča in da se mu posredujejo ustrezni dokumenti, ko bodo sprejete smernice za drugi del programa za konkurenčnost in inovacije, instrumente tveganega kapitala; zahteva tudi, da se ga obvešča o izidu pogajanj med EIB in Komisijo glede skupnega sodelovanja za vzpostavitev instrumenta garancij za posojila za projekte vseevropskega prometnega omrežja;
23. izrecno nasprotuje nekritičnemu zmanjšanju sredstev, ki ga je Svet predlagal za številne vrstice v razdelku 2 „Ohranjanje naravnih virov“; ponovno vzpostavlja sredstva iz predhodnega predloga proračuna za mnogo takšnih vrstic, vendar ugotavlja, da bo Svet imel zadnjo besedo pri vrsticah, ki so povezane z obveznimi odhodki; zahteva bolj jasno predstavitev številk za tržne ukrepe in neposredne pomoči v prihodnjih proračunskih postopkih; je zaskrbljen zaradi počasnega uresničevanja operativnih programov v zvezi s stebrom razvoja podeželja Skupne kmetijske politike, ki je že vrsto let prednostna naloga Parlamenta; pričakuje s tem v zvezi izboljšave v kratkem času;
24. poudarja, da je potrebno pospešiti postopek v zvezi s pripravo posebnih nacionalnih programov za obnovitev pridelkov in reje živali na območjih, ki so jih prizadeli požari in druge oblike naravnih nesreč; poudarja, da bi morali biti ti programi financirani iz Evropskega sklada za kmetijstvo in razvoj podeželja z notranjimi prerazporeditvami ali subvencijami v državi članici;
25. uvršča sredstva sklada za vračanje v razdelku 3a „Svoboda, varnost in pravica“ v rezervo, dokler ne bo sprejeta pravna podlaga; prav tako uvršča sredstva v rezervo, dokler ne bo zagotovljeno boljše obveščanje Parlamenta v zvezi z bojem proti kriminalu; poudarja pomembnost dela, ki ga opravlja agencija Frontex; meni, da mora agencija Frontex imeti učinkovitejšo vlogo pri krepitvi zunanjih meja EU, zlasti pri lajšanju bremen, s katerimi se trenutno soočajo države članice na področju nezakonitega priseljevanja; poziva agencijo, da pristojnemu odboru redno predstavi trenutne razmere in načrtovane dejavnosti v prihodnosti; poziva države članice, da izpolnijo svoje obljube in podprejo naloge agencije, da bi slednja lahko uspešneje izvajala svoje naloge;
26. obžaluje zmanjšanja sredstev, ki jih je Svet predvidel v razdelku 3b „Državljanstvo“, saj bo to vplivalo na programe Kultura 2007, Media 2007 in Mladi v akciji; ponovno vzpostavlja predhodni predlog proračuna in predlaga odobritve za številne nove in potekajoče pilotne projekte ter s tem povezane pripravljalne ukrepe; opozarja na dejstvo, da se financiranje informacijske in preventivne kampanje HELP zaključuje v proračunu za leto 2008, ter pričakuje, da bo Komisija predložila pobudo za nadaljnje ukrepe; v okviru finančnega instrumenta za civilno zaščito dodatno podpira zagotavljanje dopolnilnih zmogljivosti v obliki enot v stanju pripravljenosti za obravnavanje naravnih nesreč ali nesreč, ki jih je povzročil človek, ter primerov terorističnih napadov ali okoljskih nesreč;
27. poziva Komisijo, da obnovi podporo naložbam v infrastrukturo za izboljšanje sprejemanja beguncev;
28. si prizadeva za večjo vlogo manj zastopanih skupin v civilni družbi, tako da bi odpravili vse oblike diskriminacije ter povečali pravice žensk, otrok, invalidov in starejših oseb;
29. poziva Komisijo, da uporabi odobritve, namenjene informacijskim dejavnostim, za zagotavljanje različnih informacij, ki med drugim upoštevajo komunikacijske potrebe parlamentarnih manjšin;
30. podpira povečanja sredstev v razdelku 4 „EU kot globalni partner“, vključno s povečanji za Kosovo in Palestino, ki jih je Komisija predlagala s pisno dopolnitvijo k predhodnemu predlogu proračuna 17. septembra 2007; predlaga dodatnih 10 milijonov EUR za Kosovo (vrstica 22 02 02) in Palestino (vrstica 19 08 01 02) ter druga povečanja za svoje prednostne naloge do zgornje meje, določene v večletnem finančnem okviru, vključno s ponovno vzpostavitvijo predhodnega predloga proračuna za rezervo za nujno pomoč; zmanjšuje sredstva za skupno zunanjo in varnostno politiko v višini 40 milijonov na raven iz proračuna 2007; zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti v višini 87 milijonov EUR za porabo za skupno zunanjo in varnostno politiko in druge prednostne naloge, vključno s Kosovom in Palestino; meni, da to odraža kronično premajhno financiranje razdelka 4 v večletnem finančnem okviru 2007-2013;
31. opozarja Svet, da bi redne skupne seje odborov o SZVP morale spodbujati resničen, politični dialog ex ante, namesto da se uporabljajo izključno za obveščanje Parlamenta ex post;
32 . meni, da bi EU morala bolje usklajevati svoje različne in hvalevredne pobude za boj proti boleznim, povezanim z revščino, in njihovo izkoreninjenje v sosednjih državah in državah v razvoju; predlaga, da se dodelijo znatna proračunska sredstva za zagotovitev potrebnih instrumentov za tehnično pomoč tem državam; je sklenil, da oblikuje posebno proračunsko vrstico za Svetovni zdravstveni sklad za boj proti AIDS-u, tuberkolozi in malariji, da bi izboljšali preglednost in zagotovili potrebno financiranje za Svetovni zdravstveni sklad in druge zdravstvene prednostne naloge;
33. meni, da so v razdelku 5 „Uprava“ jasne smernice glede pristojnosti in odgovornosti bistveni elementi za nadaljevanje procesa posodobitve uprave EU; opozarja, da bi jasni politični cilji in individualna odgovornost za njihovo izvajanje s pomočjo kazalcev, ki bodo določeni, ko bodo predloženi podatki iz različnih študij, ki jih je Odbor za proračun zahteval na tem področju, morali biti tisti, ki usmerjajo prihodnje reforme sistema;
34. s tem v zvezi obžaluje neučinkovitosti, značilne za postopek izbora novih kandidatov, ki lahko uspešne kandidate leta in leta pusti čakati na rezervnem seznamu brez garancije, da jim bo ponujeno delovno mesto; meni, da bi ohranitev tega pristopa prispevala k znižanju povprečne ravni uspešnosti novih uradnikov EU, saj bodo najboljši kandidati iskali zaposlitev v bolj dinamičnih sektorjih evropskega gospodarstva; zahteva, da se Komisija resno zaveže, da bo ponovno preučila to vprašanje v okviru ukrepov, sprejetih po analizi delovnih mest, ter zagotovila dodatne informacije, tudi o natančnejši razčlenitvi osebja po kategorijah in generalnih direktoratih in predvidenem razvoju v prihodnjih letih;
35. poziva Komisijo, da upošteva zaposlovanje pripravnikov kot merilo pri dodeljevanju javnih naročil ali storitev zunanjim izvajalcem;
36. v razdelku 5 ponovno vzpostavlja predhodni predlog proračuna za vrstice in kadrovske načrte, pri katerih je Svet predvidel zmanjšanja sredstev; uvršča 49 milijonov EUR v rezervo, dokler ne bodo zagotovljeni zgoraj omenjeni podatki in študije; želi nadaljevati in razvijati konstruktivni medinstitucionalni dialog o prizadevanjih za izboljšanje upravnih postopkov v institucijah EU; poudarja pomembnost zaposlovanja ustreznega števila novih uslužbencev iz držav članic EU 12; meni, da je treba v zvezi s širitvijo pomembne dokumente za razprave in sklepe, na primer presoje vplivov, zagotoviti v vseh potrebnih jezikih, ker so ti dokumenti orodje za boljšo pripravo zakonodaje; s tem v zvezi opozarja, da je Odbor za proračun z dvema študijama začel postopek za analizo ciljev upravne reforme Komisije in se osredotočil na uvedbo načrtovanja proračuna po dejavnostih in upravljanje na podlagi dejavnosti, uvedbo ciklusa strateškega načrtovanja in dodelitev s tem povezanih upravnih odhodkov;
37. poziva Komisijo, da predstavi poročilo o primerjavi z osebjem drugih mednarodnih organizacij kot nadaljevanje svojega poročila o načrtovanju in optimizaciji človeških virov; nadalje poziva Komisijo, da predstavi smernice za lažje financiranje javne infrastrukture v okviru javno-zasebnih partnerstev;
38. o pilotnih projektih; sprejema vrsto inovativnih projektov, ki ustrezajo trenutnim političnim izzivom v EU;
39. o pripravljalnih ukrepih; sprejema vrsto pobud, ki morajo postati podlaga za prihodnje ukrepe, ki krepijo zmogljivost Evropske unije za reševanje resničnih potreb njenih državljanov;
0
0 0
40. se seznanja z mnenji strokovnih odborov, ki so vključeni v poročilo A6-xxxx/2007;
41. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in njene priloge, skupaj z dopolnitvami in predlaganimi spremembami oddelka III predloga splošnega proračuna posreduje Svetu, Komisiji ter drugim zadevnim institucijam in organom.
PRILOGA : Skupne izjave, o katerih so se dogovorili na usklajevanju z dne 13. julija 2007
1. Strukturni in kohezijski skladi ter programi za razvoj podeželja 2007–2013
„ Evropski parlament in Svet velik pomen pripisujeta temu, da Komisija hitro sprejme operativne programe in projekte, ki jih predstavijo države članice v zvezi z novimi programi strukturnih in kohezijskih skladov za obdobje 2007–2013 ter programi, ki se financirajo v okviru razvoja podeželja.
Da bi se izognili preteklim izkušnjam iz začetka programskega obdobja 2000–2006, bosta Evropski parlament in Svet zaradi večje učinkovitosti in dobrega upravljanja skrbno in redno spremljala postopek odobritve operativnih programov in projektov. Zato naj Komisija med proračunskim postopkom tudi v prihodnje redno pripravlja posebna orodja za spremljanje, vključno z diagramom poteka."
2. Zaposlovanje v zvezi s širitvijo leta 2004 in 2007
„ Evropski parlament in Svet z zaskrbljenostjo ugotavljata nizko zasedenost delovnih mest na ravni srednjih uradnikov, kar visoko stopnjo stalnih delovnih mest, ki jih zasedajo začasni uslužbenci, ter pomanjkanje zadostnega števila ustreznih natečajev.
Evropski parlament in Svet vztrajata, da bi si morale institucije in zlasti urad EPSO kar najbolj prizadevati, da se zagotovi sprejetje potrebnih ukrepov za izboljšanje stanja in pospešitev celotnega postopka zapolnitve delovnih mest, ki jih za uradnike odobri proračunski organ. Merilo mora biti tako, kot je določeno v členu 27 kadrovskih predpisov, zato da se čim prej doseže najširša mogoča geografsko sorazmerna podlaga.
Evropski parlament in Svet nameravata še naprej natančno spremljati potekajoči postopek zaposlovanja. Zato od vsake institucije in urada EPSO zahtevata, naj proračunskemu organu dvakrat letno zagotovijo informacije o stanju glede zaposlovanja v zvezi s širitvijo leta 2004 in 2007.
Evropski parlament in Svet pozivata generalne sekretarje institucij, naj predložijo poročilo o napredku na tem področju, in sicer:
- v zvezi z zapolnjevanjem delovnih mest, dodeljenih s proračunom 2004–2007, do konca januarja 2008;
- glede zapolnjevanja delovnih mest, odobrenih leta 2008, do 15. junija 2008 in 31. oktobra 2008."
3. Namenski prejemki
„ Evropski parlament in Svet menita, da je povečanje preglednosti na proračunskem področju del dobrega finančnega poslovodenja sredstev EU.
Komisijo in druge institucije zato pozivata, naj pravočasno predložijo ustrezno in podrobno dokumentacijo glede namenskih prejemkov, in sicer – kolikor je to mogoče – o dejanskem izvajanju in napovedih, vse skupaj pa bo priloženo predhodnemu predlogu proračuna. Komisija bo priskrbela ustrezne podatke glede namenskih prejemkov v zvezi s prenosi in prerazporeditvami odobritev, ko bodo na voljo; zaradi tega bo prišlo do spremembe sedanje oblike in vsebine dokumentacije, ne bo pa vplivalo na odločitve proračunskega organa.
Velik pomen pripisujeta spremljanju namenskih prejemkov, ki so zlasti povezani z agencijami Skupnosti, in pozivata Komisijo, da redno poroča o njihovem izvajanju zlasti na podlagi posebnega dokumenta pred prvo obravnavo proračuna. Komisijo pozivata, naj predloži ustrezne predloge in tako omogoči učinkovito spremljanje in nadzor namenskih prejemkov v okviru bližajoče se revizije okvirne finančne uredbe št. 2343/2002 v zvezi z agencijami Skupnosti.
Komisija naj o izboljšavah poroča najpozneje do začetka prihodnjega proračunskega postopka. Evropski parlament in Svet bosta še naprej pozorno spremljala upravljanje namenskih prihodkov; pričakujeta, da bo na tem področju prišlo do hitrih izboljšav."
4. Decentralizirane agencije
V zvezi z ustvarjanjem ali spreminjanjem področja delovanja organa iz člena 185 finančne uredbe veji proračunskega organa pozivata Komisijo, da ju pravočasno obvesti o zakonodajnih postopkih, ki potekajo, da lahko izvajata pristojnosti v skladu s točko 47 medinstitucionalnega sporazuma.
Evropski parlament, Svet in Komisija zahtevajo večjo preglednost v zvezi z decentraliziranimi agencijami z namenom boljšega spremljanja njihovega razvoja. Komisija bo za vsak razdelek opredelila odhodke za agencije, vključno z razvojem teh odhodkov v obdobju 2007–2013.
Opozarjajo na skupno izjavo o agencijah Skupnosti, sprejeto 18. aprila 2007, zlasti na točko 4, in pozivajo Komisijo, da predloži seznam agencij, ki jih bo ocenila, vključno s podrobnim časovnim razporedom za ta postopek in podrobno obrazložitvijo meril, uporabljenih za izbor agencij, ter da vsako leto predstavi rezultate najpozneje na oktobrskem trialogu.
Da bi si lahko proračunski organ ustvaril jasno in celovito sliko o že opravljenem ocenjevanju, bi morala Komisija priskrbeti seznam agencij, ki so že bile ocenjene, in kratek povzetek glavnih izsledkov teh analiz.
Opozarjajo tudi, da je bila Komisija z navedeno skupno izjavo z dne 18. aprila 2007 pozvana, da hkratno z vsakim predhodnim predlogom proračuna predloži delovni dokument, ki zajema vse agencije Skupnosti.
V ta namen se od decentraliziranih agencij zahteva, da vsako leto priskrbijo podrobne informacije, ki jih priložijo osnutku ocen za naslednje proračunsko leto. To mora vključevati posodobitev njihovega načrta kadrovske politike z informacijami o številu stalnih in začasnih uslužbencev na podlagi organizacijskih shem ter o zunanjem osebju (pogodbeni uslužbenci) za leta n–1, n in n+1 ; delovni program agencije in informacije o vsebini njihovega proračuna s podrobnim opisom naslovov 1 in 2.
Prav tako morajo podati ocene in kazalnike, na primer glede najemnin ali ocenjene vrednosti stavb, statuta osebja in kakršnih koli privilegijev, ki jih države članice gostiteljice podelijo agencijam.
Poleg tega morajo agencije najpozneje do konca marca vsakega leta n predložiti oceno poslovnega presežka za leto n–1 , ki bo v proračun Skupnosti vrnjen pozneje v letu n , da se dopolnijo že dostopne informacije v zvezi s presežkom iz leta n–2 .
Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj začne pravočasno za vsak PPP zbirati vse navedene podatke in naj zbere še vse manjkajoče podatke za to leto."
5. Izvajalske agencije
„ Evropski parlament in Svet pozdravljata prizadevanje za izboljšanje učinkovitosti metod, ki jih uporablja Evropska komisija za izvajanje politike in programov EU.
Vzpostavitev izvajalskih agencij lahko prispeva k takšni učinkovitosti, vendar le v primeru, da se pri tej metodi dosledno upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja in popolne preglednosti. Te agencije torej ne smejo ne sedaj ne v prihodnosti povzročiti povečanja deleža stroškov poslovanja. Zaradi takšne reorganizacije nalog se je treba torej strogo držati pravila o zamrznitvi delovnih mest, kakor je določeno v Uredbi Sveta št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002. Kakršen koli predlog za ustanovitev nove izvajalske agencije je treba utemeljiti z obsežno analizo stroškov in koristi. V predlogu je treba jasno opredeliti vidika dolžnosti in odgovornosti.
Proračunski organ mora imeti na razpolago vse potrebne informacije, s katerimi lahko natančno spremlja trenutno izvajanje tega načela, pa tudi njegovo izvajanje v prihodnosti. Posebno finančno poročilo za izvajalsko agencijo bi torej moralo vključevati informacije o:
a. sredstva v smislu odobrenih proračunskih sredstev in osebja, ki se zahtevajo za vodenje izvajalske agencije, s prikazom razčlenitve odhodkov za zaposlene (stalne in začasne uradnike in pogodbene uslužbence) in druge upravne odhodke;
b. načrtovanih napotitvah uradnikov s Komisije v izvajalsko agencijo;
c. upravnih virih, ki se sprostijo s prenosom nalog z oddelkov Komisije na izvajalsko agencijo, ter o prerazporeditvi človeških virov; zlasti o številu zaposlenih (vključno z zunanjim osebjem), ki je v okviru Komisije dodeljeno za vsako zadevno nalogo, številu teh zaposlenih, ki bodo premeščeni v predlagano novo ali razširjeno agencijo, številu delovnih mest, ki bodo zaradi tega v Komisiji zamrznjena, in številu zaposlenih v Komisiji, ki naj bi jih zaradi tega predvidoma prerazporedili na druge naloge;
d. s tem povezanih prerazporeditvah v okviru kadrovskega načrta Komisije;
e. prednostih, ki jih prinese prenos nalog izvrševanja na izvajalsko agencijo, v primerjavi z neposrednim upravljanjem s strani služb Komisije: primerjave možnosti "neposrednega upravljanja s strani služb Komisije" z možnostjo "izvajalske agencije" temeljijo na virih, uporabljenih za izvajanje obstoječega programa oziroma programov, in njegovi oziroma njihovi trenutni obliki, da se oblikuje trdna in dejanska osnova za primerjavo; pri novih programih in programih, katerih obseg se veča, se bo upošteval tudi razvoj z njimi povezanega finančnega okvira, ki naj bi ga agencija upravljala;
f. osnutku kadrovskega načrta, razčlenjenega po razredih in kategorijah, ter o utemeljeni oceni načrtovanega števila pogodbenih sodelavcev, ki so začasno financirani iz proračuna;
g. jasni razčlenitvi vseh akterjev, ki sodelujejo pri izvedbenem programu, vključno s preostalim delom sredstev za operativni program, za izvajanje katerega so pristojni (Komisija, izvajalske agencije, drugi uradi za tehnično pomoč, države članice, nacionalne agencije itd.).
Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj pred odločitvijo o ustanovitvi nove agencije ali razširitvi pristojnosti obstoječih agencij predloži popolne in podrobne informacije glede števila zaposlenih ter uporabe, s tem pa proračunskemu organu omogoči, da oceni, ali se upravni odhodki za izvajanje programa dejansko niso povečali.
Opozoriti je treba, da končno odločitev glede zaposlovanja sprejme proračunski organ."
Izjava Komisije o namenskih prejemkih
"Komisija opozarja, da je izterjava nepravilno izplačanih zneskov bistvenega pomena za dobro finančno poslovodenje; te zneske je treba obravnavati v luči celovitega izvajanja programov, sprejetih v okviru večletnega finančnega okvira.
Poleg tega Komisija meni, da proračunskemu organu ni mogoče priskrbeti drugih napovedi glede namenskih prejemkov kakor napovedi, ki so že vključene v predhodni predlog proračuna."
OBRAZLOŽITEV
Delovni dokument o proračunu, usmerjenem v rezultate
Ta delovni dokument je prvi v vrsti dokumentov, ki jih bo predložil splošni poročevalec med pripravami proračuna 2008.
2. Evropski parlament lahko v pogajanjih s Komisijo in Svetom o proračunu v drugi polovici tega leta doseže boljše rezultate, če bo sposoben voditi pogajanja na podlagi skupnih ciljev, za katere obstaja širše soglasje. Poročevalec zato poudarja svojo namero o rednem posvetovanju s poslanci Parlamenta, njegovimi specializiranimi odbori in zlasti s sodelavci iz Odbora za proračun, da bi oblikovali močno stališče Parlamenta glede proračuna 2008.
3. Poročevalec ugotavlja, da je za ta delovni dokument lahko uporabil razprave in mnenja, ki so bila podana na prvi izmenjavi mnenj o prednostnih nalogah proračuna za leto 2008, 23. januarja 2007 v Odboru za proračun.
4. Delovni dokument je sestavljen takole: Prvi del vsebuje pogled poročevalca na proračun, usmerjen v rezultate. Drugi del se osredotoča na zgodnje faze letnega proračunskega postopka in na vprašanja, povezana s sestavo proračuna EP in človeškimi viri. Tretji del zajema politične prednostne naloge.
5. Pripravljalno delo za proračun 2008 seveda ne poteka v osami. Kar zadeva politiko Evropske unije, bo v letu 2007 50. obletnica podpisa rimske pogodbe in obnovljena bo spodbuda k napredku pri ustavni pogodbi. Za globalizacijo, skupaj z njenimi spremljajočimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi možnostmi in izzivi, se zdi, da se bo pospešeno nadaljevala, vprašanja, kot so energetska varnost, podnebne spremembe in preseljevanje, pa pridobivajo čedalje večji pomen.
6. Leto 2007 je, kar zadeva financiranje Evropske unije, prvo leto večletnega finančnega okvira 2007–2013. Proračun 2008 bo torej drugi proračun, sprejet znotraj skupnih zgornjih meja, ki so predstavljene v prilogi 1 medinstitucionalnega sporazuma (MIS) z dne 17. maja 2006 (tudi priloga 1 tega delovnega dokumenta). Leto 2008 bo predzadnje leto šestega zakonodajnega obdobja Parlamenta in Barrosove Komisije. Posledično bo proračun 2008 pripravljen v skladu z nadaljnjim delom revizije finančne perspektive, ki zadeva prihodke in izdatke. Proračun 2008 bo nadgradnja proračuna 2007. Poročevalec poudarja delo stalnih poročevalcev o finančni perspektivi in lastnih sredstvih ter delo splošnega poročevalca za 2007 ter ugotavlja, da priloga 2 tega delovnega dokumenta navaja povzetek rezultatov proračunskega postopka 2007 po razdelkih večletnega finančnega okvira. Te številke so ozadje prihodnjega dela pri pripravi proračuna 2008.
I. Proračun, usmerjen v rezultate
7. Splošni poročevalec predlaga, da mora biti proračun za leto 2008 usmerjen v rezultate, zamisli, ki jih je predlagal odboru, pa neposredno temeljijo na pristopu splošnega poročevalca za leto 2007. Proračun, usmerjen v rezultate, pomeni, da je na koncu pomemben le izid za posamezne politike. Proračunski organ si mora močno prizadevati, da bo politika usmerjena k doseganju političnih ciljev, za katere je bila prvotno uzakonjena. To bi lahko vključevalo na primer naslednje dejavnosti:
· Ali evropska politika dejansko izboljšuje življenje državljanov?
· Ali evropska politika za izobraževanje in usposabljanje zagotavlja zrelo razumevanje evropske kulture in vrednot ter izboljšuje sposobnosti mladih, da bi izboljšala konkurenčnost EU v modernem, globaliziranem gospodarstvu?
· Ali raziskave in razvoj podpirajo modernizacijo in poglobljeno učinkovitost podjetij EU, ki se na primer kaže v večjem številu registriranih patentov podjetij EU?
· Ali regionalna politika povečuje BDP na prebivalca v manj razvitih regijah EU?
· Ali EU učinkovito in uravnoteženo izpolnjuje svoje obveznosti svetovne sile?
8. Da bi odgovorili na ta vprašanja, potrebujemo trdne dokaze o učinku, ki ga ima poraba. Poročevalec namerava Komisijo povabiti, da Odboru za proračun predstavi dokaze o koristnem učinku doseganja političnih ciljev za državljane EU. Graditi želi na pristopu iz proračunskega postopka 2007 ter uporabiti študije in gradivo zunanjih strokovnjakov, da bi zbral dokaze o učinkovitosti porabe EU. S tem se mora namreč povečati vpliv vloge Parlamenta kot polovice proračunskega organa pri zagotavljanju, da je javni denar učinkovito porabljen. Zato poročevalec želi, da Odbor za proračun opravi več študij, na katerih bi lahko nato med pogajanji o proračunu temeljila določitev prednostnih nalog. V drugem delu tega delovnega dokumenta so predstavljene številne ideje.
9. Poročevalec ugotavlja, da je Parlament pri reviziji finančne uredbe v letu 2006 dosegel izjemen uspeh, vendar meni, da še vedno obstajajo primeri, ko izvajanje politik EU zaradi preveč togih postopkov ni tako učinkovito in uspešno. Vzpostavitev pravega ravnovesja med zaupanjem in pravili, s katerimi bi bilo mogoče preprečiti kršitve, je eden temeljnih izzivov učinkovitega pristopa k proračunskem spremljanju in nadzoru.
II. Proračunski postopek in struktura proračuna
Letna strategija politik
10. Komisija mora do 22. februarja predstaviti letno strategijo politik za leto 2008. To je pomemben dokument, ki navaja njene politične cilje. Komisija načrt za financiranje teh ciljev predstavi v predhodnem predlogu proračuna (PPP) 2008, ki bo najverjetneje sprejet 2. maja 2007, zato je ključnega pomena, da Parlament celovit seznam svojih prednostnih nalog za proračunsko leto 2008 objavi pred 2. majem, da jih bo Komisija lahko vključila v PPP 2008. Poročevalec namerava ta delovni dokument in nadaljnje pripombe članov Odbora za proračun uporabiti pri pripravi osnutka poročila o letni strategiji politik za 2008. Resolucija o tej strategiji bo nato služila kot orodje, s katerim bo Parlament vplival na sestavo PPP, še preden ga bo Komisija sprejela.
Načrtovanje proračuna po dejavnostih in poročila o dejavnostih
11. Poročevalec je dolgo podpiral zamisel o načrtovanju proračuna po dejavnostih, katerega cilj je dodeljevanje finančnih sredstev in človeških virov v skladu s prednostnimi nalogami politik. Zavzemal se je za uvedbo načrtovanja proračuna po dejavnostih v sistem načrtovanja proračuna glede na sredstva Komisije, ki denar razporeja po področjih politik (proračunski naslovih), za katera so neposredno odgovorni ustrezni generalni direktorati Komisije. Okoljska politika se na primer financira iz proračunskega naslova 07 – Okolje, sredstva pa so dodeljena generalnemu direktoratu Komisije za okolje. V širšem pomenu je načrtovanje proračuna po dejavnostih proračunskemu organu omogočilo boljši nadzor nad porabo.
12. Poročevalec želi poudariti, da načrtovanja po dejavnostih in strukture razdelkov finančne perspektive ter predvidenih sredstev za večletno delovanje (glej prilogo 1) ni mogoče preprosto uskladiti. Ker so razdelki finančne perspektive uporabna politična kategorizacija porabe EU za 2007–2013, lahko prekrivajoča se kategorizacija proračunskih naslovov in razdelkov večletnega finančnega okvira privede do zmede. V PPP 2007 je na primer politično področje/proračunski naslov „Okolje“ porazdeljen v štiri razdelke večletnega finančnega okvira (2, 3b, 4 in 5). Poročevalec želi poudariti, da je jasnost predstavitve predlogov odhodkov Komisije pomembna za to, da lahko proračunski organ ustrezno nadzira porabo.
13. Poročila o dejavnosti, ki jih pripravijo vsi generalni direktorati Komisije o ciljih, dejavnostih in izidih svojih politik, so temeljno orodje za proračunski organ pri oceni, v kolikšni meri je načrtovanje po dejavnostih primerno. Vsak generalni direktorat Komisije pripravi poročila o dejavnostih in jih vključi v PPP. Poročevalec pozdravlja pripravo teh dokumentov, vendar ugotavlja, da so bili v preteklosti preveč osredotočeni na dolge opise postopkov, in ne dovolj na povezavo med političnimi cilji in političnimi izidi. Poročevalec namerava poročila o dejavnosti za leto 2008 podrobneje pregledati.
Človeški viri
14. Poročevalec želi poudariti pomen človeških virov, preden preide k političnim prednostnim nalogam. Parlament je podprl številne argumente Komisije proti občutnemu zmanjšanju zaposlovanja na Komisiji med proračunskim postopkom 2007, vendar je zahteval pregled dejanskih potreb po osebju, ki naj bi ga Komisija izvedla do 30. aprila 2007. Poročevalec z zanimanjem pričakuje ta dokument.
15. Vprašanje, povezano z razpravo o sestavi večletnega finančnega okvira in načrtovanja po dejavnostih, je, da razdelek 5 (uprava) ne zajema nujno vseh dejanskih upravnih stroškov Komisije. V zvezi s trenutnim delom stalnega poročevalca Odbora za proračun o agencijah je v tej zgodnji fazi pripravljalne analize proračunskega postopka 2008 vredno poudariti tri specifična vprašanja. Prvič, zdi se, da Komisija izvajanje specifičnih politik vse bolj predaja izvajalskim agencijam. Ker izvajalske agencije prevzamejo delo „starševskega“ generalnega direktorata, ki je te naloge opravljal prej, bi ob nespremenjenih pogojih slednji potreboval manj uslužbencev. Poročila o dejavnosti za proračun 2008 morajo obravnavati to vprašanje. Drugič, izvajalske agencije so le en primer očitne širitve kulture zunanjega izvajanja na Komisiji, ko se izvajalske dejavnosti predajo priložnostnim organom, ki niso jasno določeni v finančni uredbi. Zaradi tega je izvajanje morda res učinkovitejše, vendar ga je treba izpeljati na način, ki je pregleden za proračunski organ in ki ne vodi k prikritemu povečanju stroškov človeških virov v razdelku 5. Tretjič, pomembno je, da obstaja učinkovit nadzor nad izvajanjem nalog, ki jih opravljajo agencije, izvajalske agencije in drugi priložnostni organi, ki zaposlujejo večji delež uslužbencev za določen čas kot Komisija. O kadrovanju teh organov je potrebnih več informacij, da bo mogoče oceniti stopnjo nadzora in zagotoviti primerno odgovornost posameznikov pri zaposlovanju.
III. Politične prednostne naloge
16. Poročevalec meni, da je resolucija Parlamenta o letni strategiji politik Komisije primerna priložnost za predstavitev njegovih političnih prednostnih nalog za proračun 2008. V tem delovnem dokumentu ne navaja obširnega seznama, vendar v skladu s proračunom, usmerjenim v rezultate, v nadaljevanju predstavlja nekatere ideje o ključnih temah in prednostnih nalogah. Te prednostne naloge so predstavljene kot teme za študije, ki jih bo Odbor za proračun predal zunanjim strokovnjakom. Če bodo študije odboru predložene pred poletnimi počitnicami, bodo lahko spodbudile glavne faze jesenskega proračunskega postopka. Seveda bi bilo treba zagotoviti skladnost teh študij z delom, ki ga opravljajo specializirani odbori.
Obravnavane teme so lahko tudi vir idej za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, saj se je Parlament v prilogi II(D) medinstitucionalnega sporazuma zavezal, da bo svoje predloge v zvezi s tem predstavil do sredine junija.
17. Poročevalec si je prizadeval za vključitev idej sodelavcev, zlasti med razpravami v Odboru za proračun dne 23. januarja. Z veseljem pričakuje nadaljnje razprave s sodelavci.
Politične prednostne naloge in vprašanja za nadaljnje študije
· Konkurenčnost EU in vseživljenjsko učenje
18. Visok življenjski standard državljanov EU v primerjavi z drugimi svetovnimi regijami se kaže v razmeroma velikih stroških za podjetja EU. Zato morajo biti podjetja EU prilagodljiva in zaposlovati dobro usposobljene delavce, da lahko tekmujejo v globaliziranem gospodarstvu. Evropsko gospodarstvo je zato v veliki meri odvisno od sposobnosti ljudi. V najbogatejših regijah EU 70 % vseh zaposlenih dela v storitvenem sektorju, tudi splošni trend, povezan s procesom globalizacije, je usmerjen k rasti v storitvenem sektorju v Evropi. Gospodarska konkurenčnost EU je prepogosto opredeljena v smislu industrijskih številk. Te so pomembne, vendar so le polovica zgodbe. Program vseživljenjskega učenja je pomemben element pomoči evropskim državljanom pri soočanju z globaliziranim svetom. Študija bi morebiti lahko preučila včasih zanemarjeno ekonomsko dodano vrednost tega programa, tako da bi preučila priložnosti, ki jih ponuja sodelujočim.
· EU kot svetovni akter – ocena proračunskih posledic povečane vloge EU v misijah za reševanje civilnih in vojaških kriz
19. V zadnjih letih se je sodelovanje EU v misijah za reševanje civilnih in vojaških kriz bistveno povečalo. Take misije se lahko financirajo iz instrumenta stabilnosti, proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko, mehanizma Atena ali nacionalnih prispevkov. Tudi zaradi prihajajoče misije na Kosovu naj bi ta študija skušala povzeti izkušnje iz misij o tem, katera oblika financiranja je najprimernejša in najučinkovitejša za posamezno vrsto misije. Preučila naj bi tudi stopnjo parlamentarnega nadzora, ki se jo lahko doseže z različnimi pristopi financiranja. Prav tako lahko študija koristneje določi povezave med finančnimi odločitvami in „življenjskim ciklom“ misije: od začetka do naknadne ocene.
· Ocena upravne reforme v Evropski komisiji
20. Ta študija bo ocenila uspešnost Kinnockovih reform poenostavitve uprave Evropske komisije. Preučila bo, v kolikšni meri so reforme izboljšale zaposlovanje in napredovanje na podlagi zaslug ter kadrovsko in finančno upravljanje znotraj Komisije. Pristop načrtovanja proračuna po dejavnostih je bil uveden v zadnjih letih, da bi dodeljevanje finančnih sredstev bolje uskladili s političnimi cilji Komisije. Študija mora ugotoviti tudi to, ali je bil ta pristop učinkovit, in odkriti vse morebitne povezave med Kinnockovimi reformami in uvedbo proračuna po dejavnostih.
· Improving the impact of the structural funds on achieving the Lisbon objectives
21. Strukturni skladi so namenjeni financiranju strukturne in kohezijske politike v manj razvitih regijah EU in so porabljeni glede na programe, ki jih predstavijo države članice. Vendar lizbonski cilji vsebujejo zavezo, da se poraba EU za raziskave in razvoj poveča na 3 % BDP EU. Sedmi okvirni program za raziskave naj bi prispeval k doseganju tega cilja, vendar obstaja tudi možnost za večje prispevke iz obstoječih strukturnih skladov. Letno poročilo o napredku o lizbonski strategiji, ki ga je Komisija izdala decembra 2006, navaja, da bi lahko države članice na tem področju naredile več. To še posebej velja za države članice, ki so v EU vstopile leta 2004 in 2007. Ta študija mora zato preučiti, do kakšnega obsega obstoječi strukturni skladi dejansko prispevajo k izboljšanju raziskav in razvoja v EU, ter predlagati ukrepe, s katerimi bi se njihov prispevek dalo izboljšati.
· Ocena financiranja EU za spremljanje nezakonitega priseljevanja
22. Zunanje meje EU so predmet nenehnega in velikega priseljevalnega pritiska, zlasti na celotno južno mejo. Boljši nadzor nad zunanjimi mejami je ena glavnih prednostnih nalog Evropskega parlamenta. Ta študija mora zato oceniti financiranje EU za nadzor nezakonitega priseljevanja, in sicer primerjati finančna sredstva, podeljena novim instrumentom, kot so sklad za zunanje meje, evropski sklad za begunce, evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav in agencija Frontex, z njihovimi prizadevanji in političnimi cilji. Prav tako mora oceniti, ali so sredstva zadostna in ločeni instrumenti ustrezen način za doseganje političnih ciljev in ali pomagajo državam članicam pri obvladovanju priseljevanja.
· Ali ima EU na voljo zadostna finančna sredstva za doseganje skupnih ciljev energetske politike in podnebnih sprememb?
23. Komisija je januarja 2007 predstavila osrednji sporočili o podnebnih spremembah in energetski politiki za Evropo, v katerih je navedla velikopotezne cilje glede trajnosti, varnosti in konkurenčnosti oskrbe. V proračunu EU, tako kot v vsakem drugem proračunu, obstaja konkurenca med prednostnimi nalogami, ki se potegujejo za omejena sredstva. Energetska politika in politika podnebnih sprememb sta v zadnjih letih pridobili velik pomen, zato bo ta študija preverila, ali so razpoložljiva finančna sredstva zanju zadostna. Razpoložljiva finančna sredstva bo primerjala z dejanskimi potrebami, ki jih politični cilji zahtevajo, in predlagala, kako bi bila dodatna finančna sredstva, če bi bila potrebna, čim učinkoviteje in pregledno porabljena.
· Financiranje večnamenskosti evropskega kmetijstva
24. Večnamenskost kmetijskega sektorja je že dolgo priznana pri oblikovanju evropskih politik. Pomemben element razvoja podeželja v okviru skupne kmetijske politike zadeva programe, ki zagotavljajo trajnost evropskih kmetijskih območij in podeželja. Evropska unija ima zdaj 27 držav članic, skupna kmetijska politika pa bo v prihodnosti deležna nadaljnjih reform. Tako bi se lahko študija začela z opisom dosedanjih sprememb v politiki razvoja podeželja, nato pa preverila, kako bi lahko razvoj politike razvoja podeželja vplival na evropski kmetijski sektor: kako lahko to vpliva na dejavnosti in dohodke kmetov, kakšno vlogo bodo imela inovativna kmetijska podjetja, vključno z biotehnološkim področjem, kako se bodo te spremembe skladale z mednarodnimi obveznostmi v STO in drugih mednarodnih organih? Ker skupna kmetijska politika v celoti predstavlja približno 40 % porabe EU, ima lahko vsakršna sprememba v kmetijski politiki EU pomembne finančne posledice. Zato mora študija pregledati tudi finančne posledice raziskanih scenarijev.
· Politika informiranja in sporočanja ter „navzočnost na lokalnem področju“
25. V obdobju vse bolj razširjene internetne komunikacije se razširjena Evropska unija s 27 članicami sooča z velikim izzivom komuniciranja z državljani. V zadnjih letih je postaja komunikacija z državljani na način, ki jim je najbolj dostopen, vse bolj pomembna. S tem ni mišljena le komunikacija v jeziku, ki ga govorijo, temveč tudi medijski okvir, ki lahko evropske teme poveže z dejanskim življenjem in zanimanjem ljudi v regijah, kjer živijo. Komisija „navzočnosti na lokalnem področju“ namenja velik delež sredstev, Parlament pa je v proračun 2007 vključil pilotni projekt informacijskih omrežij, ki naj bi bolje povezala nacionalne politike, novinarje in oblikovalce mnenja z institucijami EU v Bruslju. Ta študija bi lahko obravnavala izkušnje iz teh prizadevanj: kaj deluje in kaj ne, čemu je treba nameniti več sredstev in kako naj bodo porabljena?
PRILOGA I
FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013
(V mio EUR – cene iz leta 2004)
ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Seštevek 2007-2013
1. Trajnostna rast
51 267
52 415
53 616
54 294
55 368
56 876
58 303
382 139
1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje
8 404
9 097
9 754
10 434
11 295
12 153
12 961
74 098
1b Kohezija za rast in zaposlovanje
42 863
43 318
43 862
43 860
44 073
44 723
45 342
308 041
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
54 985
54 322
53 666
53 035
52 400
51 775
51 161
371 344
od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna
plačila
43 120
42 697
42 279
41 864
41 453
41 047
40 645
293 105
3. Državljanstvo, svoboda, varnost in pravosodje
1 199
1 258
1 380
1 503
1 645
1 797
1 988
10 770
3a. svobode, varnosti in pravice skupaj z Rusijo
600
690
790
910
1 050
1 200
1 390
6 630
3b. Državljanstvo
599
568
590
593
595
597
598
4 140
4. EU kot globalni akter
6 199
6 469
6 739
7 009
7 339
7 679
8 029
49 463
5. Uprava (1)
6 633
6 818
6 973
7 111
7 255
7 400
7 610
49 800
6. Kompenzacije
419
191
190
800
SKUPAJ ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI
120 702
121 473
122 564
122 952
124 007
125 527
127 091
864 316
kot odstotek BND
1,10%
1,08%
1,07%
1,04%
1,03%
1,02%
1,01%
1,048%
SKUPAJ ODOBRITVE PLAČIL
116 650
119 620
111 990
118 280
115 860
119 410
118 970
820 780
kot odstotek BND
1,06%
1,06%
0,97%
1,00%
0,96%
0,97%
0,94%
1,00%
Rezervacije
0,18%
0,18%
0,27%
0,24%
0,28%
0,27%
0,30%
0,24%
Zgornja meja lastnih sredstev kot odstotek BND:
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
(1) Odhodki za pokojnine, ki so vključeni v ta razdelek, so za obdobje 2007-2013 izračunani brez prispevkov zaposlenih v ustrezno pokojninsko shemo in lahko znašajo največ 500 milijonov EUR v cenah iz leta 2004.
Proračunski postopek 2007
Druga obravnava Parlamenta – 14. december 2006
Večletni finančni okvir – razlika do zgornje meje
razmn.
Večletni finančni okvir 2007
Druga obravnava Sveta
Dopolnila Parlamenta
Druga obravnava Parlamenta
Razlika, ki jo dopušča EP
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
1
54.405.000.000
0
54.274.887.015
44.137.342.319
80.065.000
724.708.000
54.354.952.015
44.862.050.319
50.047.985
0
1a
8.918.000.000
0
8.788.328.511
6.772.076.511
79.839.000
299.708.000
8.868.167.511
7.071.784.511
49.832.489
0
1b
45.487.000.000
0
45.486.558.504
37.365.265.808
226.000
425.000.000
45.486.784.504
37.790.265.808
215.496
0
Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji
(zunaj večl. fin. okvira in razlike)
500.000.000
0
500.000.000
2
58.351.000.000
0
56.240.800.036
54.665.465.736
9.430.000
53.080.000
56.250.230.036
54.718.545.736
2.100.769.964
0
3
1.273.000.000
0
1.149.840.000
1.049.687.652
96.606.000
127.278.000
1.246.446.000
1.176.965.652
26.554.000
0
3a
637.000.000
0
561.695.000
400.145.000
62.138.000
73.538.000
623.833.000
473.683.000
13.167.000
0
3b
636.000.000
0
588.145.000
649.542.652
34.468.000
53.740.000
622.613.000
703.282.652
13.387.000
0
4
6.578.000.000
0
6.401.214.000
7.179.921.578
176.719.000
172.825.154
6.577.933.000
7.352.746.732
67.000
0
Rezerva za nujno pomoč (zunaj večletnega fin. okvira in razlike do zgornje meje*)
234.527.000
0
234.527.000
5
7.115.000.000
0
6.849.570.101
6.849.470.101
92.793.929
92.793.929
6.942.364.030
6.942.264.030
172.635.970
0
6
445.000.000
0
444.646.152
444.646.152
0
0
444.646.152
444.646.152
353.848
0
Seštevek
128.167.000.000
123.866.000.000
126.095.484.304
114.326.533.538
455.613.929
1.170.685.083
126.551.098.233
115.497.218.621
2.350.428.767
8.368.781.379
Delovni dokument o politiki Evropske unije na področju raziskav v sedanjem večletnem finančnem okviru
Uvod
Ta delovni dokument analizira finančna sredstva, ki jih Evropska unija namenja raziskavam in inovacijam ob upoštevanju, da je leto 2007 prvo leto v novem večletnem finančnem okviru 2007–2013, kar pomeni, da se bodo številni novi programi šele začeli.
Ključna vprašanja v zvezi s proračunom
Komisija je za sedmi okvirni program za raziskave za obdobje 2007–2013 prvotno predlagala finančno udeležbo Skupnosti v znesku 72.726 milijonov EUR. Ta predlog je Evropski parlament v resoluciji o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 (Bögejevo poročilo) odločno podprl.
Sprejeta besedila , P6_TA(2005)0224 . Toda v novem večletnem finančnem okviru so ta sredstva občutno manjša.
V skladu z novim večletnim finančnim okvirom skupni okvirni znesek za izvajanje sedmega okvirnega programa za raziskave (brez Euratoma) v sedemletnem obdobju, ki se začne 1. januarja 2007,
Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave (2007–2013), UL L 412, 30.12.2006. znaša največ 50.524 milijonov EUR.
Ta znesek je bil izračunan s pretvorbo zneska iz medinstitucionalnega sporazuma, ki je v letu 2004 znašal 48.081 milijonov EUR, v tekoče cene. Skupni znesek za raziskave, povezane z Euratomom, bo v obdobju 2007–2011 znašal 2.751 milijonov EUR.
Sklep Sveta o sedmem okvirnem programu Euratoma, UL L 391, 30. 12. 2006. Zaradi nekaterih določb v pogodbi o Euratomu je bilo predvideno, da bo raziskovalni program za Euratom trajal le do leta 2011. Kljub temu se bo izvajal še naprej, pri čemer bo skupni znesek za obdobje 2007–2013 4061 milijonov EUR. Za primerjavo: skupni proračun šestega okvirnega programa, ki je zajemal obdobje 2002–2006, je bil 17.500 milijonov EUR.
Vir: Evropska komisija, GD za raziskave.
Sredstva za sedmi okvirni program so razdeljena med različna politična področja: podjetništvo (naslov 02), energetika in promet (naslov 06), raziskave (naslov 08), informacijska družba in mediji (naslov 09), ribištvo (naslov 11), neposredne raziskave – skupno raziskovalno središče (naslov 10).
Sedmi okvirni program je razdeljen na sedem posebnih programov :
Sodelovanje (32.413 milijonov EUR za obdobje 2007–2013): to je najpomembnejši posebni program, kar zadeva proračun. Namenjen je spodbujanju raziskav na najvišji ravni. Podpora bo dodeljena nadnacionalnemu sodelovanju na devetih tematskih področjih: zdravje; hrana, kmetijstvo in biotehnologija; informacijske in komunikacijske tehnologije; nanoznanosti, nanotehnologije, surovine in nove proizvodne tehnologije; energija; okolje (vključno s podnebnimi spremembami); promet; družbeno-ekonomske znanosti in vede; varnost in vesolje.
Zamisli (7.510 milijonov EUR za obdobje 2007–2013): cilj tega posebnega programa je povečati odličnost, dinamičnost in ustvarjalnost evropskih raziskav, povrhu pa z vzpostavitvijo mehanizma za vseevropsko konkurenčno financiranje „pionirskih raziskav“, ki jih izvajajo posamezne skupine, v Evropo pritegniti najboljše raziskovalce iz evropskih in drugih držav ter spodbuditi naložbe v industrijske raziskave.
Človeški viri (4.750 milijonov EUR za obdobje 2007–2013): ta program je namenjen povečanju človeškega potenciala v evropskih raziskavah in tehnologiji z usposabljanjem in poklicnim razvojem raziskovalcev (tako imenovani ukrepi Marie Curie), pri čemer se je treba osredotočiti na ključne vidike znanja in poklicnega razvoja ter okrepiti povezave z nacionalnimi sistemi.
Zmogljivosti (4.097 milijonov EUR za obdobje 2007–2013): ta posebni program je namenjen izboljšanju raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti po celotni Evropi:
– z boljšo uporabo in razvojem raziskovalnih infrastruktur;
– s povečanjem inovativnih zmogljivosti malih in srednje velikih podjetij ter z več priložnostmi, da izkoristijo raziskave;
– s spodbujanjem razvoja regionalnih raziskovalno usmerjenih skupin.
Dva posebna programa zadevata skupno raziskovalno središče ( nejedrske dejavnosti : 1.751 milijonov EUR za obdobje 2007–2013 in jedrske dejavnosti : 517 milijonov EUR za obdobje 2007–2011).
V zvezi z nejedrskimi dejavnostmi je znanstvena in tehnična podpora, ki jo skupno raziskovalno središče zagotavlja politiki Evropske unije, osredotočena predvsem za naslednja področja: blaginja v družbi, bogati z znanjem, solidarnost in odgovorno upravljanje virov, varnost in svoboda ter Evropa kot svetovni partner.
Skupno raziskovalno središče se v zvezi z jedrskimi dejavnostmi ukvarja predvsem z naslednjimi temami: ravnanje z jedrskimi odpadki, vpliv na okolje, jedrska varnost (zaščitni ukrepi – neširjenje) in jedrska zaščita.
Poročevalec v zvezi s skupnim raziskovalnim središčem Komisijo naproša, da predloži najnovejše informacije o kadrovski strukturi, opisu nalog, projektih, ki jih izvaja skupno raziskovalno središče, ter povezavi s predlaganim Evropskim inštitutom za tehnologijo, Evropskim raziskovalnim svetom in predvideno izvajalsko agencijo. Skupno število uslužbencev skupnega raziskovalnega centra je trenutno 1957 (le delovna mesta za nedoločen čas). V naslovu 10 (Neposredne raziskave), ki je del razdelka 1a, odobrena proračunska sredstva, predvidena za odhodke za zaposlene v raziskovalni dejavnosti v letu 2007, znašajo več kot 167 milijonov EUR. Ta sredstva bodo porabljena za odhodke, povezane z zaposlenimi v skladu s kadrovskimi predpisi na delovnih mestih v potrjenem kadrovskem načrtu skupnega raziskovalnega središča, ki bodo izvajali naloge, zaupane temu središču.
Euratom (2.234 milijonov EUR za obdobje 2007–2011): ta posebni program zajema obdobje 2007–2011, ki temelji na členu 7 pogodbe o Euratomu. V skladu z drugim odstavkom tega člena se raziskovalni programi pripravijo za obdobje največ petih let. Zato ta program (in navedeni program o skupnem raziskovalnem središču – Euratom) ne zajema istega obdobja kot posebni programi ES.
Komisija predlaga, da se v skladu s predvidenim zakonodajnim postopkom predvidi možnost obnovitve obeh posebnih programov v zvezi z Euratomom za obdobje 2012–2013, če okoliščine to dopuščajo.
Ta posebni program obsega naslednji tematski prednostni nalogi:
– jedrska fuzija, vključno z mednarodnim termonuklearnim poskusnim reaktorjem, kar je pomemben korak na poti k temu cilju, gradnja prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarne;
– jedrska fisija in zaščita pred sevanjem za spodbujanje varne uporabe in izkoriščanja jedrske fisije ter drugih uporab sevanja v industriji in medicini.
Novost sedmega okvirnega programa je ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta : posebni program „Zamisli“ se bo izvajal v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti in učinkovitosti s sredstvi Evropskega raziskovalnega sveta, sestavljenega iz neodvisnega znanstvenega sveta, v katerem bodo najboljši znanstveniki, inženirji in strokovnjaki, ki predstavljajo evropsko raziskovalno skupnost, pomagala pa mu bo izvršilna struktura, ki bo ustanovljena kot izvajalska agencija v skladu z Uredbo Sveta št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti.
UL L 11, 16. januar 2003, str. 1
V skladu s stališčem Komisije bo druga izvajalska agencija skrbela za nekatere naloge, potrebne za izvajanje posebnih programov neposrednih dejavnosti (vsi posebni programi razen dveh, povezanih s skupnim raziskovalnim središčem).
Izvajalska agencija je bila predvidena že v predhodnem predlogu proračuna za leto 2007, vendar je EP to proračunsko vrstico v proračunu za leto 2007 črtal, ker Komisija še ni predložila ustreznih dokumentov (finančno poročilo, analiza stroškov in koristi itd.), kot to zahteva kodeks ravnanja pred ustanovitvijo izvajalske agencije.
Dokončanje prejšnjega okvirnega programa za raziskave (poglavje 08 21)
in neporavnane obveznosti (RAL)
Dokončanje prejšnjih okvirnih programov (zlasti petega in šestega) bo ena glavnih nalog v letu 2007.
Programi pred letom 1999 (člen 08 21 01)
Predvidena plačila za dokončanje programov pred letom 1999
125.000 EUR
Neporavnane obveznosti (RAL) pred letom 2006
3.210.655 EUR
Odobrena proračunska sredstva, ki bodo stornirana
V skladu s členom 77 finančne uredbe.
1.034 655 EUR
Dokončanje petega okvirnega programa (1998–2002) – člen 08 21 02
Predvidena plačila za dokončanje petega okvirnega programa
300.816.000 EUR
Neporavnane obveznosti (RAL) pred letom 2006
1.149.020.246 EUR
Dokončanje šestega okvirnega programa (2003–2006) – člen 08 21 03
Predvidene plačila za dokončanje petega okvirnega programa
1.849.133.000 EUR
Neporavnane obveznosti (RAL) pred letom 2006
5.318.531.763 EUR
Vir: Proračun 2007
Evropski parlament bo zelo natančno spremljal izvajanje prejšnjih raziskovalnih programov ob upoštevanju, da so sredstva za sedmi okvirni program za 75 % večja kot v prejšnjem večletnem finančnem okviru. Evropski parlament ima tudi pravico, da sprejme ustrezne ukrepe v proračunskem postopku za leto 2008.
Pravila za sodelovanje v raziskovalnih programih
O tem, da je treba za raziskave nameniti več sredstev, se je veliko razpravljalo, vendar je bilo tudi nekaj predlogov, kako izboljšati splošno razmerje med stroški in koristmi. Računsko sodišče je pregledalo izvajanje raziskovalnih programov in pripravilo priporočila, kako povečati stroškovno učinkovitost. Glavne težave so:
§ postopki financiranja v trenutnem, šestem okvirnem programu so dolgotrajni;
§ od prejetja dokumentov Komisije do podpisa pogodbe preteče do 263 dni;
§ udeleženci morajo poskrbeti za dolgotrajno vnaprejšnje financiranje (to je za mala in srednje velika podjetja zelo težavno);
§ nujno je treba poenostaviti celotni postopek (na primer z vzpostavitvijo združene podatkovne zbirke);
§ treba je zmanjšati administrativne stroške.
S temi vprašanji se je EP ukvarjal pri obravnavanju uredb o določitvi pravil za udeležbo pri ukrepih, v zvezi s katerimi je Odbor za proračun predlagal spremembe za izboljšanje obstoječega sistema.
Glejte mnenja ge. Xenogiannakopoulou.
Poleg tega je EP uspešno izboljšal ustrezna pravila iz finančne uredbe, pri čemer je upošteval naslednja načela (glejte poročilo ge. Ingeborg Gräßle A6-0057/2006 ):
§ sorazmerno upravljanje (trud in delo pri preverjanju morata biti sorazmerna s povezanimi stroški in tveganji);
§ izboljšanje dostopa do donacij in poenostavitev oddaje vlog;
§ v skladu s spremenjenim členom 109(1) finančne uredbe za donacije veljata načeli preglednosti in enakega obravnavanja.
UL L 390, 30.12.2006, str. 19.
Izvrševanje proračuna v letu 2006
V skladu s poročilom Komisije o izvrševanju proračuna za leto 2006 (sistem obveščanja o proračunskih napovedih), ki ga je Komisija 21. marca 2007 predložila Odboru za proračun, je bilo izvrševanje v poglavju 06 06 (raziskave na področju energije in prevoza) približno 80-odstotno, 37 milijonov EUR pa je še na voljo za porabo po prenosu 13 milijonov EUR. Poročilo ugotavlja, da je nezadostno izvrševanje po eni strani povezano s koncem petega raziskovalnega okvirnega programa, v katerem so bili končni zahtevki za povračilo stroškov manjši od pričakovanih, za nekatere izdatke pa se je izkazalo, da niso upravičeni. Po drugi strani je razlog za tako stanje šesti raziskovalni okvirnim programom, v katerem so bili zahtevki za povračilo stroškov prav tako manjši od pričakovanih, poleg tega pa je bilo manj vnaprejšnjih plačil, ker prosilci niso predložili bančnih garancij.
Finančno načrtovanje, kot je bilo posodobljeno januarja 2007
V naslovu 02 je oblikovana nova proračunska postavka za predlagali Evropski inštitut za tehnologijo s skupnim zneskom 308,7 milijona EUR za obdobje 2008–2013.
V zvezi s sedmim okvirnim programom Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter sedmim okvirnim programom Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje se je pri najnovejši posodobitvi finančnega načrtovanja upoštevalo dejstvo, da so bili pravni predpisi končno sprejeti ter da so bile zato končne številke posebnih programov in podprogramov prilagojene, čeprav bodo letni zneski za okvirne programe ostali nespremenjeni.
Evropski inštitut za tehnologijo (EIT)
Jeseni 2006 je Komisija predlagala uredbo o ustanovitvi Evropskega inštituta za tehnologijo (COM(2006)604), ki jo zdaj obravnavata Evropski parlament in Svet.
Predlagani okvirni znesek je 308 milijonov EUR za obdobje šestih let, ki se začne 1. januarja 2008 (do leta 2013). Dodatne 1,5 milijarde EUR naj bi dodelili iz drugih programov EU (sedmi okvirni program, program za konkurenčnost in inovacije, strukturni skladi itd.), 527 milijonov EUR pa naj bi prispevale države članice, zasebni sektor in Evropska investicijska banka s posojili. To pomeni, da naj bi skupna poraba Evropskega inštituta za tehnologijo ter skupnosti znanja in inovacij po oceni Komisije znašala 2,367 milijarde EUR (glejte prilogo).
Težave, povezane s financiranjem:
§ Sredstva v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013 niso bila izrecno predvidena, zato bi okvirni finančni znesek (308 milijonov EUR) zmanjšal rezervo v razdelku 1a.
§ V skladu s predlogom se bodo sredstva za Evropski inštitut za tehnologijo delno zagotovila iz obstoječih programov, kot so sedmi okvirni program, program za konkurenčnost in inovacije ter strukturni skladi (ESRR, ERF).
Skrb zbujajoča je možnost, da se utegne delovanje Evropskega inštituta za tehnologijo prekrivati z obstoječo strukturo, ustanovljeno s sedmim okvirnim programom, na primer z Evropskim raziskovalnim svetom. Poročevalec bi rad pojasnil tudi odnos med obstoječim skupnim raziskovalnim centrom in ETI.
Sklepi
1.) Sredstva za sedmi okvirni program so veliko manjša, kot je predlagala Komisija in zahteval Evropski parlament. Zato je treba največji delež tega okvirnega zneska dodeliti za operativno financiranje, s katerim bi se čim bolj zmanjšali dodatni upravni izdatki, na primer izvajalskih agencij, kar je nujno potrebno za dejansko izboljšanje izvajanja in tudi upravičeno. Komisijo se lahko zato zaprosi, da zagotovi jasne informacije o točnem znesku skupnih upravnih izdatkov, ki se bodo financirali iz sedmega okvirnega programa (razdelek 1a).
2.) Odbor za proračun mora v sodelovanju z Odborom za industrijo, raziskave in energetiko pozorno spremljati, ali je zaradi izboljšav v finančni uredbi izvajanje sedanjega okvirnega programa za raziskave lažje, in spodbujati raziskovalce, da zaprosijo za sredstva.
3.) Glede na nedavno posodobitev zakonodaje, na primer s predlogom Komisije o Evropskem inštitutu za tehnologijo, je postalo jasno, da končno dogovorjena sredstva za raziskave in razvoj v razdelku 1a sedanjega večletnega finančnega okvira niso zadostna, saj se je razlika do zgornje meje v tej postavki znatno zmanjšala zaradi najnovejših posodobitev finančnega načrtovanja, ki jih je predstavila Komisija, ter zaradi novih ukrepov, ki niso bili predvideni v večletnem finančnem okviru in niso financirani iz obstoječe rezerve. To bi lahko bila tema za vmesni pregled večletnega finančnega okvira.
4.) Poročevalec meni, da je glavni cilj evropske politike na področju raziskav spodbujanje konkurenčnosti ter krepitev sodelovanja med raziskovalnimi središči in centri odličnosti ter njihovo povezovanje v mrežo, s čimer se bo izboljšala njihova učinkovitost. Ključno je sodelovanje s podjetji ter udeležba malih in srednje velikih podjetij. Spodbujanje evropske razsežnosti raziskav je potrebno, da se omogoči konkurenčnost s tretjimi državami, kot so Združene države, ki porabijo velike vsote denarja za raziskave. EU zaostaja za konkurenti na področju uporabnih raziskav (glej število patentov). Financiranje EU mora predstavljati dodano vrednost za raziskave, ki jih že izvajajo države članice (npr. področja raziskav, ki so tako draga, da si jih ne bi mogla privoščiti nobena država članica, če bi jih izvajala sama).
5.) Upoštevati je treba, da tudi države članice financirajo raziskovalne dejavnosti in da sredstva EU (pomembno) prispevajo k spodbujanju raziskav. Za to, da se bo 3 % BND namenilo za raziskave, bodo morale poskrbeti predvsem države članice (javni odhodki za raziskave in razvoj v državah članicah EU-25 so leta 2003 znašali v povprečju 0,81 % BDP, od tega jih je bilo 0,76 % iz nacionalnih virov in 0,05 % iz EU). Evropski raziskovalni programi so lahko le del rešitve; čeprav je znesek končnih dodeljenih sredstev (48.081 milijonov EUR) veliko nižji od tistega v predlogu Komisije (Prodijev sveženj predvideva 68.011 milijonov EUR), bi ti programi morali kljub temu imeti pomembno vlogo pri prizadevanju za dosego lizbonskih ciljev.
PRILOGA
EVROPSKI INŠTITUT ZA TEHNOLOGIJO
NATANČNI PODATKI O SREDSTVIH (iz računovodskih izkazov iz predloga Komisije)
Stroški in viri financiranja za cilje predloga (primer 6 SZI leta 2013)
Stroški
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Seštevek
Upravna struktura ETI
2.900
5.800
8.700
8.700
8.700
8.700
43.500
Skupnosti znanja in inovacij
0.000
0.000
220.800
303.600
441.600
662.400
1,628.400
Štipendije za študente magistrskega in doktorskega študija
0.000
0.000
5.600
20.600
45.200
73.800
145.200
Izboljšanje inovacijskih/raziskovalnih/izobraževalnih zmogljivosti
0.000
0.000
100.000
150.000
150.000
150.000
550.000
Stroški skupaj
2.900
5.800
335.100
482.900
645.500
894.900
2,367.100
Sredstva
Lokalni organi in države članice, podjetja, posojila EIB, tvegani kapital (neposredno SZI ali neposredno ETI glede na vir)
0.000
0.000
47.080
113.040
133.740
233.100
526,960
Proračun Skupnosti (programi: okvirni program, program za konkurenčnost in inovacije, program vseživljenjskega učenja, strukturni skladi: ESRR, ESS) (neposredno SZI)
Dodeljeno v skladu s postopki posameznega programa.
238.020
309.860
436.760
546.800
1,531.440
Proračun Skupnosti (nedodeljena razlika do zgornje meje, podrazdelek 1A) (neposredno ETI)
2.900
5.800
50.000
60.000
75.000
115.000
308.700
Celotni viri
2.900
5.800
335.100
482.900
645.500
894.900
2,367.100
Delovni dokument o svobodi, varnosti in pravici – razdelek 3A
Notranje zadeve imajo v finančnem obdobju prvič lastni podrazdelek 3a z naslovom „Svoboda, varnost in pravica“. Razporeditev sredstev za svobodo, varnost in pravico v posebni podrazdelek finančnega okvira pomeni, da ima to področje večjo prednost kot v obdobju 2000–2006, ter zagotavlja boljšo prepoznavnost politik in trdno finančno osnovo zanje, saj Komisija proračunskih sredstev ne more brez težav prerazporediti med druga področja politike.
Znova je treba poudariti, da nejasnosti v zvezi s terminologijo iz delovnega dokumenta 10 v proračunskem postopku za leto 2007 še vedno niso odpravljene. Področje odgovornega komisarja, podpredsednika Komisije Franca Frattinija, je svoboda, varnost in pravica,
http://ec.europa.eu/commission_barroso/frattini/index_en.htm medtem ko se njegov generalni direktorat imenuje generalni direktorat za pravico, svobodo in varnost (nekdanji generalni direktorat za pravosodje in notranje zadeve – do avgusta 2004).
http://europa.eu/pol/justice/overview_en.htm
Kljub temu se naslov 18 v proračunu imenuje „Svoboda, varnost in pravica“ (izvaja ga omenjeni generalni direktorat, krajše JSL).
Mogoče je najti tudi okrajšavo JLS. Poročilo o dejavnostih „18 – JLS: področje svobode, varnosti in pravice“.
II. Pregled programov
Odhodki iz poslovanja iz razdelka 3a „Svoboda, varnost in pravica“ večletnega finančnega okvira znašajo 600 (v tekočih cenah 637) milijonov EUR za leto 2007 in 690 (v tekočih cenah 747) milijonov EUR za leto 2008. Proračun generalnega direktorata za pravico, svobodo in varnost, ki ga je sprejel Evropski parlament, znaša približno 612,2 milijona EUR. Sestavlja ga sedem operativnih poglavij.
Tabela 1: Odhodki iz poslovanja in upravni odhodki (EUR)
Odhodki
iz poslovanja
Programi
Proračun 2007, OPO
Proračun 2007
PSP
18 02
Solidarnost – zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb
238.200.000
151.200.000
18 03
Migracijski tokovi – skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika
149.030.000
135.605.000
18 04
Temeljne pravice in državljanstvo
33.476.000
33.576.000
18 05
Varnost in varstvo svoboščin
61.946.000
48.046.000
18 06
Kazensko in civilno pravosodje
58.294.000
39.594.000
18 07
Preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah
14.851.060
12.851.060
18 08
Strategija in usklajevanje politike pravosodja in notranjih zadev
5.400.000
6.200.000
Skupni odhodki iz poslovanja
561.197.060
427.072.060
Upravni odhodki I
51.021.005
51.021.005
Seštevek
612.218.065
478.093.065
I Od tega je 47.607.005 EUR financirano iz razdelka 5 in 3.414.000 EUR iz razdelka 3A.
Na področju svobode, varnosti in pravice so se v okviru proračuna za leto 2007 začeli trije novi okvirni programi: za temeljne pravice in pravosodje, solidarnost in upravljanje migracijskih tokov ter varnost in varstvo svoboščin.
Položaj v zvezi z ustreznimi pravnimi akti je do konca marca 2007 naslednji:
· Temeljne pravice in pravosodje: prva obravnava Evropskega parlamenta 6. septembra in 14. decembra 2006. Svet ima skupno stališče le glede podprograma Daphne III z dne 12. marca 2007, ostala skupna stališča še niso oblikovana.
· Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov: prva obravnava Evropskega parlamenta 14. decembra 2006, skupna stališča Sveta še niso oblikovana. Izvajanje podprograma za evropski sklad za begunce ne zamuja, saj program pokriva le obdobje 2008–2013.
· Varnost in varstvo svoboščin: čeprav je Evropski parlament sprejel mnenje 14. decembra 2006, je Svet sklepne listine sprejel šele 14. februarja 2007.
Ker večina ustrezne pravne podlage še ni bila dokončno sprejeta in ker člen 49 finančne uredbe
Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, UL L 390/2006, 30.12.2006. določa, da je treba pred uporabo sredstev, odobrenih v proračunu za kateri koli ukrep Skupnosti ali Evropske unije, sprejeti temeljni akt, se ti programi izvajajo z zamudo.
Očitno bo Komisija poskusila izboljšati razmere tako, da bo večino proračunskih sredstev za programe dodelila na koncu programskega obdobja (čeprav bo to poimenovala dodatna koncentracija sredstev na začetku programskega obdobja v letih 2009 in 2010), saj na strani 21 (točka 3.2.3.) dokumenta o letni strategiji politik
COM(2007) 0065. navaja, da se bodo dodatna sredstva za FRONTEX in EUROJUST pridobila s prilagoditvijo zneskov za tiste programe, katerih začetek je bil prestavljen.
III. Podrobnosti novih programov glede na novo finančno načrtovanje Komisije
V skladu s svojimi obveznostmi iz medinstitucionalnega sporazuma je Evropska komisija januarja 2007 predložila izčrpen dokument s pregledom nedavnega razvoja v posameznih razdelkih večletnega finančnega okvira, da bi zagotovila skladnost zakonodajnega postopka z dogovorjenimi zgornjimi mejami odhodkov, ob upoštevanju sprejetja novih pravnih podlag ali dejanskih zneskov, določenih v nedavno sprejetem proračunu (za leto 2007).
Nove podrobnosti za zakonodajni okvir programov iz razdelka 3A so zdaj naslednje ( tabela 2 ):
Podatki so v skladu z dokumentom o finančnem načrtovanju Evropske komisije iz januarja 2007.
RAZDELEK 3A – SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA
Obdobje
Celotna sredstva v obdobju
PRORAČUN 2007 + OPPP 1
Finan.
načrt
2008
Finan.
načrt
2009
Finan.
načrt
2010
Finan.
načrt
2011
Finan.
načrt
2012
Finan.
načrt
2013
Posvetovanje
Vključevanje tretjih držav
(07-13)
825,0
65,0
78,0
98,0
106,0
132,0
163,0
183,0
Temeljne pravice
(07-13)
96,5
10,9
12,3
13,4
14,1
14,1
15,7
16,0
Kazensko pravosodje
(07-13)
199,0
29,5
30,3
30,6
26,5
26,9
27,4
28,0
Terorizem
(07-13)
139,4
12,8
15,4
18,0
20,5
23,4
23,7
25,6
Kriminal
(07-13)
605,6
45,2
51,6
73,0
86,5
109,6
118,3
121,4
Soodločanje
Evropski sklad za begunce
(05-07)
176,4
78,3
0,0
0,0
0,0
0,0
0,0
0,0
Evropski sklad za begunce
(08-13)
628,0
0,0
82,0
98,0
98,0
110,0
110,0
130,0
Evropski sklad za vračanje
(08-13)
676,0
0,0
56,0
67,0
83,0
114,0
163,0
193,0
Sklad za zunanje meje
(07-13)
1.820,0
170,3
155,0
186,0
208,0
254,0
350,0
496,7
Daphne
(07-13)
116,9
14,2
14,7
16,1
17,6
18,0
17,9
18,4
Civilno pravosodje
(07-13)
109,3
14,4
14,7
14,9
15,8
16,0
16,5
17,1
Preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah
(07-13)
21,4
3,1
3,1
3,1
3,1
3,1
3,1
3,1
PODRAZDELEK 3A
443,6
513,0
618,0
679,0
821,0
1.008,5
1.232,2
Drugi odhodki
180,2
201,2
212,4
298,1
324,5
326,4
320,5
Podrazdelek 3a – skupaj
623,8
714,2
830,4
977,1
1.145,5
1.334,9
1.552,7
Zgornja meja finančnega okvira
(v tekočih cenah)
637,0
747,0
872,0
1.025,0
1.206,0
1.406,0
1.661,0
Razlika do zgornje meje
13,2
32,8
41,6
47,9
60,5
71,1
108,3
Glavna sprememba, ki se kaže tudi v letni strategiji politik, zadeva sklad za zunanje meje (vrstica 18 02 06), kjer so se razpoložljiva odobrena sredstva povečala za 15,3 milijona EUR v primerjavi s prvotnim finančnim načrtom.
IV. Agencije
Trenutno na področju politike iz naslova 18 ( tabela 3 ) deluje šest agencij.
Tabela 3: Agencije iz razdelka 3A (v milijonih EUR)
FINANČNO NAČRTOVANJE
Lokacija
PRORAČUN + OPPP
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
SKUPAJ
07 - 13
18 02 03
Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah
Varšava
33,980
27,100
33,100
35,000
52,000
52,000
52,000
285,180
18 04 05
Agencija Evropske unije za temeljne pravice
Dunaj
14,000
15,000
17,000
20,000
20,000
22,000
22,000
130,000
18 05 02
Europol
—
0,000
0,000
0,000
82,000
83,000
84,000
85,000
334,000
18 05 05
Evropska policijska akademija
Bramshill
7,439
8,700
8,800
9,000
9,200
9,400
9,400
61,939
18 06 04
Eurojust
Haag
18,414
17,500
18,000
19,000
19,500
20,500
20,500
133,414
18 07 01
Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami
Lizbona
13,000
13,200
13,400
13,600
14,000
14,400
14,400
96,000
SKUPAJ
86,833
81,500
90,300
178,600
197,700
202,300
203,300
1040,533
Poročevalec meni, da je povečanje sredstev za agencijo FRONTEX za 15,3 milijona EUR v letu 2007 v primerjavi z letom 2006 upravičeno, vendar želi opomniti, da dodaten znesek 10,9 milijona EUR v letu 2008, ki ga je Komisija napovedala v dokumentu o letni strategiji politik (točka 3.2.3, stran 21), pomeni zmanjšanje sredstev za program za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov, sprejet po postopku soodločanja. Zaradi koncentracije proračunskih sredstev za ta program na koncu programskega obdobja bi se takrat razlika do zgornje meje znatno zmanjšala. Treba je tudi preveriti, ali je upravičenec dejansko zaprosil za dodatna sredstva.
Enako velja za EUROJUST, agencijo, ki dobro posluje. Toda ali je smiselno preprosto velikodušno financirati agencijo in upati, da bo dodatnih 2,5 milijona EUR za EUROJUST v obdobju od 2008 do 2013 namenjenih za vzpostavitev enotnega območja pravice v kazenskih in civilnih zadevah?
Letna strategija politik za leto 2008, COM(2006)0065 , točka 3.2.3., stran 21. Zadevati se je namreč treba, da se naloge agencije nanašajo v glavnem na kazniva dejanja, ne na civilne zadeve, ter da v zvezi z enotnim območjem pravice v civilnih zadevah obstaja odlična dolgoročna pobuda Komisije o oblikovanju evropskega kodeksa obveznosti ali celo evropskega civilnega zakonika,
Resolucija EP z dne 23. marca 2003 o evropskem pogodbenem pravu in spremembi pravnega reda Skupnosti: pot naprej ( 2005/2022(INI) ), resolucija EP z dne 2. septembra 2003 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. februarja 2003: Bolj skladno evropsko pogodbeno pravo – akcijski načrt (COM(2003) 68 – 2003/2093(INI) ), poročevalec Klaus-Heiner Lehne; http://www.europarl.europa.eu/comparl/juri/hearings/20061121/programme_en.pdf. ki jo podpirajo univerzitetni profesorji, interesne skupine in Evropski parlament. Ali ne bi bilo bolje podpreti takšnih prizadevanj strokovnjakov zunaj institucionalnega področja, kot pa vsako proračunsko leto povečati sredstva za organe Skupnosti?
Poročevalec poziva Komisijo, da pojasni, ali reševanje težav v zvezi z upravljanjem nove agencije EU za temeljne pravice (naslednice centra za spremljanje rasizma in ksenofobije) poteka uspešno.
Treba je opozoriti, da so odobrena proračunska sredstva za Europol (82 milijonov EUR od leta 2012) odvisna od oblikovanja tega organa kot agencije Unije in kot pravnega naslednika Evropskega policijskega urada (ustanovljenega s konvencijo o Europolu). To je predlog Komisije,
Predlog Sklepa Sveta z dne 20. decembra 2006, COM(2006)0817 . vendar o tem vprašanju trenutno razpravlja Svet. V zvezi s tem je treba poudariti, da člen 47 medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006, UL LC 139 str. 1, 14.6.2006. predvideva oceno Komisije glede proračunskih posledic za razdelek 3A med postopkom oblikovanja Europola kot agencije Unije.
V skladu s svojim prizadevanjem za učinkovit proračun poročevalec v celoti odobrava nedavni sklep odbora Sveta za proračun,
Dokument Sveta 6894/07 z dne 8. marca 2007, točka 12. da je treba financiranje decentraliziranih agencij strogo nadzorovati, saj bi lahko bi z dodeljevanjem proračunskih sredstev glede na resnične potrebe pripomogli k varčevanju, po drugi strani pa bi se izognili dodeljevanju preveč sredstev. Komisijo je tudi pozval, da hkrati s predlogom osnutka proračuna zagotovi jedrnat in izčrpen pregled proračuna vseh decentraliziranih agencij.
V. Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi
V razdelku 3A proračuna za leto 2007 ni pilotnih projektov ali pripravljalnih ukrepov. Leta 2006 so bili zaključeni naslednji pilotni projekti in pripravljalni ukrepi:
Razdelek
Proračunska vrstica
18 03 05
Evropski center za spremljanje migracije
18 03 06
Zaključek programa vključevanja državljanov držav nečlanic
18 03 08
Zaključek programa upravljanja vrnitev na področju migracij
18 04 03
Zaključek raziskovalnega in ocenjevalnega programa o spoštovanju temeljnih pravic
18 04 04
Zaključek pripravljalnega ukrepa za podporo civilni družbi v novih državah članicah EU
18 05 01 03
Zaključitev izmenjevalnega programa za sodne organe
18 05 04
Zaključek pripravljalnih ukrepov za žrtve terorizma
18 05 06
Zaključek programa boja proti terorizmu
Za obveznosti je bil v vse proračunske vrstice vnesen zaznamek „p.m.“. Kar zadeva plačila, je treba v letu 2007 izplačati še 37,75 milijona EUR.
V zvezi s tem je treba omeniti, da je poročevalec predlagal pripravo notranje študije direktorata D generalnega direktorata IPOL o financiranju EU za spremljanje migracij, in sicer primerjavo sredstev, ki so jih prejeli novi instrumenti, kot so sklad za zunanje meje, sklad za begunce, sklad za vključevanje državljanov tretjih držav in agencija FRONTEX, z njihovimi prizadevanji in političnimi cilji. Oceniti je treba, ali je sredstev dovolj in ali je njihova razdelitev med različne instrumente ustrezna, da bo mogoče doseči najboljše rezultate in pomagati državam članicam, ki se srečujejo s priseljevanjem.
Na zunanjih mejah EU prihaja do stalnega in znatnega migracijskega pritiska. Boljši nadzor nad zunanjimi mejami je zato ena glavnih prednostnih nalog Evropskega parlamenta. Zato je EP na pobudo Odbora za državljanske svoboščine izglasoval pripravljalni ukrep „Upravljanje migracij – solidarnost v ukrepanju“ (vrstica 18 03 12) z zneskom 15 milijonov EUR v proračunu za leto 2007. Cilj te pobude je uspešno obvladovanje tokov priseljevanja in zagotavljanje ustreznih bivalnih razmer za priseljence, dokler se ne bo okvirni program Solidarnost začel izvajati v celoti. Sredstva EU so v nekaterih primerih že bila na voljo (na primer leta 2005 in 2006 kot posebni (nujni) ukrepi v programu ARGO).
Prednostna naloga poročevalca bo natančno spremljanje, kako Komisija izvaja ta pripravljalni ukrep.
VI. Druge opombe
1. Schengenski informacijski sistem (SIS II) in vizumski informacijski sistem (VIS)
V proračunu za leto 2007 je bilo za schengenski informacijski sistem (SIS II)
Uredba (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II). (vrstica 18 02 04) predvidenih 20 milijonov EUR, za vizumski informacijski sistem (VIS)
COM(2004)835, poročilo Ludfordove (vrstica 18 02 05) pa 48 milijonov EUR. Schengenski informacijski sistem SIS II sestoji iz zmogljivega računalnika v Strasbourgu, ki naj bi državam članicam po odpravi nadzora na notranjih mejah olajšal odkrivanje iskanih oseb. Tudi sistem VIS je podatkovna zbirka, ki pospešuje izmenjavo podatkov v zvezi s skupno vizumsko politiko in konzularnim sodelovanjem med državami članicami pri obravnavanju vlog. Tako naj bi preprečili grožnje notranji varnosti držav članic, onemogočili, da se prosilci izognejo merilom za pridobitev vizuma, pospešili boj proti goljufijam ter olajšali identifikacijo in vračanje nezakonitih priseljencev.
Ker ni bilo na voljo nobenih podrobnosti glede pogodbe med Komisijo in državo članico, ki bo odgovorna za upravljanje sistema, je bilo 5 milijonov EUR za vrstico SIS II vpisanih v rezervo.
V skladu s pogoji se bo 1 milijon EUR sprostil iz rezerve, ko bo sprejeta pravna podlaga, ki omogoča medopravilnost SIS II in VIS, 4 milijoni EUR pa se bodo sprostili, ko bo Parlament obveščen o podrobnostih pogodbe in dejanskih stroških za državo članico, ki bo odgovorna za upravljanje sistema.
Kar zadeva VIS, je bilo v rezervo vpisanih celo 16 milijonov EUR zaradi pomanjkanja podrobnosti o ureditvi upravljanja VIS. V skladu s pogoji se bodo ta sredstva sprostila za vsak primer posebej, ko se bodo sprejele ustrezne pravne podlage in bo Parlament ustrezno obveščen o ureditvi upravljanja VIS.
Poročevalec ugotavlja, da države članice očitno še niso pripravljene na prenos te politike na raven Skupnosti.
2. Civilna zaščita
Poročevalec želi preučiti podrobnosti nove pobude Komisije, navedene v letni strategiji politik,
Letna strategija politik za leto 2008, COM(2006)0065 , točka 2.4., stran 12. ki je namenjena krepitvi mehanizma EU na področju civilne zaščite in razvoju celostne strategije za preprečevanje nesreč. Ker ima civilna zaščita lahko razsežnost „notranjih zadev“, jo je treba omeniti v tem dokumentu.
VII. Sklepi
Poročevalec meni, da bi lahko bili prihodnji možni ukrepi glede proračuna za leto 2008 naslednji:
1. Proračunski organ se zaveda zamude pri novi generaciji okvirnih programov in tveganj, ki bi jih taka zamuda lahko povzročila pri izvajanju. To je treba med proračunskim postopkom za leto 2006 natančno spremljati.
2. Kot je navedeno v odstavkih 18 in 22 resolucije Evropskega parlamenta o letni strategiji politike Komisije za proračunski postopek za leto 2008, lahko koncentracija sredstev za določene programe na koncu programskega obdobja povzroči težave, in sicer je Parlament „zaskrbljen zaradi predlagane prestavitve določenih programov na konec programskega obdobja v letni strategiji politik za leto 2008 in zaradi težav, ki jih to lahko povzroči v naslednjih letih večletnega finančnega okvira“.
3. Treba je poiskati uravnoteženo razmerje med agencijami in programi, da operativni programi ne bi bili ogroženi. Vsakršna dodatna sredstva, ki bi se lahko zagotovila za agencije, je treba odobriti v okviru celotnega letnega proračuna. Treba je opozoriti na dejstvo, da več sredstev, dodeljenih agencijam, pomeni manj sredstev za zakonodajne programe, pilotne projekte in pripravljalne ukrepe.
4. Ker zdaj poteka le še pripravljalni ukrep „Upravljanje migracij – solidarnost v ukrepanju“, bi bilo treba omogočiti notranjo študijo, da bi se lahko čim prej ocenil njegov prispevek k učinkovitemu proračunu.
5. V zvezi s SIS II in VIS bi morala Komisija proračunski organ obvestiti o možnem razvoju, predvidenem za leto 2007, če se težave, ki so bile ugotovljene lansko leto, ne bodo odpravile. EP bo med letnim proračunskim postopkom ocenil, katere ukrepe je treba sprejeti.
Delovni dokument o pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih
Uvod
1. Oblika delovnega dokumenta je naslednja: I. del določa pravni okvir v skladu s spremembami pravnega okvira pilotnih projektov (PP) in pripravljalnih ukrepov (PU) v medinstitucionalnem sporazumu (MIS) z dne 17. maja 2006. V II. delu so obravnavani PP in PU v proračunskem postopku za leto 2007. III. del obravnava obseg in ideje glede PP in PU v prihodnjem proračunskem postopku 2008.
I. Pravni okvir pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov
2. V medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 se je pravni okvir za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe znatno spremenil. V tem razdelku so ocenjene glavne spremembe. Vprašanja, povezana z informacijami, ki jih proračunski organ zagotavlja o pripravi novih PP in PU, so zajeta v III. razdelku tega dokumenta.
3. PP in PU so pomembno orodje Parlamenta pri določanju političnih prednostnih nalog in uvajanju novih pobud zunaj obstoječih zakonodajnih programov. Ustrezna proračunska odločitev o PP in PU se praviloma sprejme prej in lahko privede do povezane zakonodajne odločitve, ki spremeni običajni vrstni red. Člen 49 finančne uredbe določa izjeme splošnega proračunskega načela, da mora biti sprejet temeljni akt, preden se lahko porabijo proračunska sredstva za ukrepe Skupnosti. Odstavka člena 49, ki zadevata to vprašanje, sta točka 6(a) in (b).
4. Finančna uredba opredeljuje pilotni projekt kot projekt „preskusne narave, namenjen preskušanju izvedljivosti ukrepa in njegove uporabnosti“. Finančna uredba tudi navaja, da se „odobritve za prevzem obveznosti lahko vključijo v proračun samo dve zaporedni proračunski leti“.
5. Pripravljalne ukrepe finančna uredba opredeljuje kot ukrepe, „namenjene pripravi predlogov za sprejetje prihodnjih ukrepov Skupnosti... Sredstva za prevzem obveznosti se lahko vključijo v proračun največ tri zaporedna leta. Zakonodajni postopek se mora končati pred koncem tretjega proračunskega leta.“
6. Proračun za leto 2008 se pripravlja v skladu z MIS z dne 17. maja 2006. V prilogi II razdelka D MIS iz leta 2006 „se institucije strinjajo z omejitvijo skupnega zneska proračunskih sredstev za poskusne projekte na 40 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu. Prav tako se strinjajo z omejitvijo skupnega zneska proračunskih sredstev za nove pripravljalne ukrepe na 50 milijonov EUR v katerem koli proračunskem letu in skupnega zneska proračunskih sredstev, za katerega se dejansko prevzamejo obveznosti, na 100 milijonov EUR.“
7. Poročevalca želita poudariti, da na razpoložljiva sredstva za financiranje PP in PU vplivajo razlike do zgornje meje v razdelkih večletnega finančnega okvira, ter s tem v zvezi ugotavlja, da odstavek 20 resolucije Parlamenta o letni strategiji politik Komisije, ki je bila sprejeta na plenarnem zasedanju 24. aprila 2007, navaja: „glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračunski postopek 2008 izraža zaskrbljenost, da bi na nekaterih postavkah in podpostavkah proračuna ne bilo zadostnih razpoložljivih rezerv za nove večje pilotne projekte in pripravljalne ukrepe“.
8. Preden se lahko izvajajo PP in PU, ki so bili dogovorjeni v letnem proračunskem postopku, je treba opraviti določene postopke, ki jih predvideva finančna uredba. Za PP in PU veljajo javna naročila in določbe o nadomestilih. Člen 49 finančne uredbe od Komisije tudi zahteva, da skupaj s PPP „proračunskemu organu predloži poročilo (...), ki vsebuje tudi oceno doseženih rezultatov in predvidene poznejše ukrepe“.
9. Komisija je nedavno pripravila prvo vmesno poročilo o izvajanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za leto 2007. Dokument (stran 6) vsebuje opis cikla izdatkov za PP ali PU:
„Izvajanje pilotnih projektov ali pripravljalnih ukrepov mora vsebovati določeno število korakov, predvidenih v finančni uredbi. Postopki se razlikujejo, odvisno od tega, ali zadevajo javna naročila ali dodelitev donacij. Komisija mora v obeh primerih pred sprejetjem končne odločitve o financiranju omogočiti najboljšo uporabo ukrepov ali projektov ter s tem povezanih proračunskih sredstev.
Najprej je treba preučiti posebne cilje in načine izvajanja predlaganih ukrepov in jih na tej podlagi dodeliti pristojnemu generalnemu direktoratu. Včasih lahko preteče več tednov pred sprejetjem končne odločitve, predvsem če je ukrep na meji med različnimi političnimi področji. Odredbodajalec in odgovorni upravljavec morata nato izdelati dovolj natančen okvir, kot ga predvideva finančna uredba, na osnovi katerega se končno sprejme sklep o financiranju. Šele ko so vse pripravljalne faze končane, se lahko začne finančno izvrševanje.
Okvirni roki so naslednji:
· V primeru javnih naročil lahko priprava in začetek predhodnega informativnega besedila trajata od najmanj 32 dni do največ 63 dni.
· Faza razpisov lahko traja od najmanj 85 dni do največ 195 dni.
· Faza prevzemanja obveznosti/sklepanja pogodb lahko traja od najmanj 55 dni do največ 203 dni.
V primeru nadomestil ni treba upoštevati nikakršnih obveznih rokov, razen za letni načrt dela, ki ga je treba sprejeti do 31. marca zadevnega leta. Takoj ko je letni načrt dela sprejet, trajajo priprave razpisov za predloge v povprečju 30 dni, medtem ko se običajno pričakuje, da odgovori prispejo v roku dveh mesecev od objave javnih razpisov. Trajanje vrednotenja predlogov je odvisno od števila prejetih odgovorov in lahko znaša od nekaj do več kot 60 dni. Ko so sporazumi o dodelitvi sredstev podpisani, kar traja največ 30 dni, se plačilo nakaže takoj, ko Komisija od izvajalca prejme vse potrebne informacije, ki jih je treba pozorno preučiti. Proces tudi zahteva spoštovanje postopkov dobrega in učinkovitega finančnega poslovodenja.
Komisija želi poudariti, da je pri ocenjevanju uspeha pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov bolj pomembna trajnost rezultatov kot pa hitrost sprejemanja obveznosti.“
10. Poročevalca za obdobje 2007–2008 želita Komisijo opozoriti, da je EP v zadnji reviziji finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil nameraval poenostaviti postopke za lažji dostop evropskih državljanov do financiranja EU. Komisija mora pojasniti, kako namerava nova pravila prenesti v prakso za PP in PU.
11. Poročevalca ugotavljata, da bo v skladu s skrajnimi roki, ki jih predvidevajo pravila, lahko trajalo preteklo do 461 dni, preden se bodo lahko PP in PU začeli izvajati. Komisija mora navesti povprečno trajanje pripravljalnih faz v zadnjih letih.
II - Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi iz proračuna 2007
12. Proračun za leto 2007 vključuje 30 PP in 28 PU. Ni možno dati pripomb na vse projekte v tem delovnem dokumentu. Poročevalec želi opozoriti na pregledne tabele v prilogi, ki sta jih pripravila Komisija in sekretariat Parlamenta, ter ugotavlja, da Komisija v prvem vmesnem poročilu o izvajanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov zagotavlja podrobne informacije o potekajočem projektu.
13. Poslanci si lahko v prilogi ogledajo tabelo o pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih, ki jih je pripravila Komisija v prvem vmesnem poročilu.
14. Opozoriti je treba, da bodo prvo leto po razpisu za oddajo predlogov, priprave za večino pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki vodijo v nepovratna pavšalna plačila, trajale najmanj 6 mesecev. V primeru javnih naročil (javnih razpisov) bodo postopki še daljši in lahko v prvem letu zadržijo plačila. Poročevalca kljub temu nameravata pozorno pregledati podatke o izvrševanju, da se prepričata, da si Komisija še naprej kar najbolj prizadeva za izvajanje projektov, ki jih je sprejel proračunski organ.
15. Poročevalca se pri pripravi na nadaljnje delo za proračun 2008 v celoti zavedata, da bo na razpoložljivost sredstev za nove PP in PU vplival obseg zahtevkov, podanih za obstoječe PP in PU z namenom, da podaljšajo financiranje.
16. Poročevalca pozdravljata odločno zavezanost Komisije v njenem prvem vmesnem poročilu o izvajanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov v letu 2007. Ugotavljata, da jih Komisija jemlje zares in je pripravljena zagotoviti pozorno spremljanje.
Vendar sta poročevalca po informacijah iz poročila (glej omenjeno stran 9), zlasti o zapletenosti in dolgotrajnosti postopkov, zaskrbljena zaradi dejanskega začetka teh PP in PU.
17. Poročevalca zahtevata, naj Komisija poda posodobljene informacije zlasti o stanju:
- Prevzetih vlog EU v globaliziranem svetu – Storitev pomoči IPR (pravice do intelektualne lastnine) za MSP EU v Pekingu (02 02 09);
- Pilotnih informacijskih mrež (PIN) (16 03 06);
- Poslovne in znanstvene izmenjave z Indijo (19 10 01 03);
- Poslovne in znanstvene izmenjave s Kitajsko (19 10 01 04);
- Sodelovanju med evropskimi inštituti za tehnologijo (15 02 29);
(Poročevalca sta se seznanila s pobudo Komisije za ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo ( KOM(2006)0604 ). Zastavljata naslednje vprašanje: kako namerava Komisija zagotoviti dopolnjevanje PP, ki zadevajo omrežje Evropskega inštituta za tehnologijo, ter pravno podlago za ustanovitev inštituta?);
- Čezatlantskih metod reševanja globalnih izzivov (19 05 03).
Poročevalca zahtevata več informacij o spremljanju letnega vrha EU-ZDA, ki bo potekal 30. aprila v Washingtonu. Kako namerava Komisija vključiti sklepe v pilotni projekt?
III - Proračunski postopek 2008
18. Oddelek D priloge II MIS 2006 v primerjavi s prejšnjim MIS v zvezi s sporazumom o novih PP in PU vključuje v letnem proračunskem postopku novo sestavino. Ta navaja, da "bi lahko Komisija pravočasno ocenila izvedljivost sprememb, ki jih proračunski organ predvidi z uvedbo novih ali podaljšanjem obstoječih pripravljalnih ukrepov/pilotnih projektov, obe veji proračunskega organa Komisijo do sredine junija obvestita o svojih namerah na tem področju, tako da na prvi obravnavi v Svetu že lahko steče prva razprava".
Poročevalec bo po predstavitvi PPP dne 2. maja ocenil, če so rezerve, ki so ostale v posameznih razdelkih, omogočale financiranje prednostnih nalog EP. Poročevalec opozarja, da so zadnji PP in PU, ki jih je začel Parlament, postali uspešni programi Skupnosti (Life, sklad za begunce itd.).
19. Poročevalca sta v celoti seznanjena z besedilom MIS in ugotavljata, da so običajno zahtevki Evropskega parlamenta za PP in PU v obliki proračunskih dopolnitev. Po notranjih postopkih Parlamenta pred prvo obravnavo oktobra je rok za vlaganje teh predlogov sprememb v septembru. Čeprav postopki predstavljajo praktično oviro glede ravni podrobnosti, s katero lahko Parlament obvesti Komisijo o svojih namerah glede PP in PU do sredine junija, si bo Parlament prizadeval v najkrajšem možnem času posredovati Komisiji informacijo o svojih prednostnih nalogah za leto 2008.
20. Preostali del delovnega dokumenta zato podrobno razlaga nekatere ideje glede področij, za katera lahko Parlament pripravi predloge PP in PU med proračunskim postopkom za leto 2008. Ideje so namenjene spodbujanju razprave o prihodnjih prednostnih nalogah v smislu besedila priloge II (D) MIS in usklajevalnega postopka ob prvi obravnavi, ki je predvidena 13. julija 2007.
21. V nadaljevanju predstavljena področja temeljijo na prejšnjem delu poročevalcev pri pripravah delovnega dokumenta 1 o proračunu rezultatov, ki je dobil široko podporo Odbora za proračun, in je zagotovil podlago za pripravo te resolucije o letni politični strategiji Komisije.
Področja, za katera se lahko predlagajo novi PP in PU
22. Poročevalca si želita začeti dialog s kolegi iz Odbora za proračun in specializiranih odborov Parlamenta v prihodnjih tednih in mesecih z namenom priprave vrste predlogov za PP in PU za proračun 2008, ki je, v skladu s filozofijo poročevalcev, usmerjen v prihodnost in v rezultate.
23. Poročevalca v skladu z delovnim dokumentom o proračunu, usmerjenem v rezultate, resolucijo Parlamenta z dne 24. aprila 2007 o letni strategiji politik Komisije za leto 2008 ter študijah, ki se v letu 2007 opravljajo v imenu Odbora za proračun, predlagata naslednji okvirni predhodni seznam področij, za katera lahko Parlament predlaga pilotne projekte za proračun 2008:
· Spodbujanje konkurenčnosti EU in vseživljenjskega učenja;
· Povečanje evropskega prispevka k mednarodnemu razumevanju kultur;
· Spodbujanje evropske globalne konkurenčnosti;
· Financiranje nadzora nezakonitega priseljevanja;
· Priprava programov s poudarkom na energetski učinkovitosti in podnebnih spremembah;
· Pospeševanje večfunkcionalnosti evropskega kmetijstva in poudarjanje trajnosti preživetja na podeželju;
· Izboljšanje komunikacije z lokalnimi povezavami;
· Izboljšanje in razvijanje večjezičnosti.
Priloga 1 - zbirne tabele PP in PU, ki jih zagotavlja Komisija
Opomba: Tabele so iz prvega vmesnega poročila Komisije o izvajanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov. V zvezi s tabelami Komisije je treba opozoriti na naslednje:
(i) Proračunska vrstica 02 02 09 "Prevzem vloge EU v globaliziranem svetu" je PU in ne PP kot v spodnjih tabelah;
(ii) Proračunska vrstica 05 08 03 "Prestrukturiranje sistemov za kmetijske raziskave" je izpuščena iz tabele o PU.
Zbirna tabela pilotnih projektov
ABB Nomenklatura
Odgovorni GD
2005
2006
2007
Postavka
Proračun 2005
Proračun 2006
Proračun 2007
O.P.O.
O.P.
O.P.O.
O.P.
O.P.O.
O.P.
Postavka 1a
02 02 03 01
ENTR
PP1
PP2
Konsolidacija notranjega trga — Pilotni projekt za sodelovanje in povezovanje malih in srednje velikih podjetij v 'grozde'
6.00
5.00
3.00
4.50
p.m.
2.00
02 02 03 03
ENTR
PP1
PP2
Prenos strokovnih znanj z mentorstvom v MSP
2.00
2.00
3.00
3.00
p.m.
2.00
02 02 03 04
ENTR
PP1
Erasmus za mlade podjetnike
3.00
3.00
02 02 05 01
ELARG
Program širitve za MSP
p.m.
1.60
p.m.
1.00
02 02 05 05
ENTR
PP1
Ukrepi za pospeševanje sodelovanja in partnerstva med mikro, malimi in srednje velikimi podjetji
2.00
2.00
02 02 06
RTD
Regije znanja
p.m.
0.60
p.m
0.55
02 02 08
ENTR
PP1
PP2
Evropske destinacije odličnosti
1.00
0.50
1.00
0.85
02 02 09
ENTR
PP1
Prevzem vloge Evropske unije v globaliziranem svetu.
5.00
3.00
02 02 10
ENTR
PP1
Prenos tehnologij
2.00
2.00
04 04 05
EMPL
PP2
Usmerjanje dejavnosti na področju invalidnosti
3.00
3.00
p.m.
1.50
p.m.
2.00
06 04 07
TREN
PP1
Varnost preskrbe z energijo/biogoriva
5.00
2.00
06 07 02
TREN
PP1
PP2
Varnost v vseevropskem cestnem omrežju
5.50
5.50
2.00
3.60
15 02 02 06
EAC
PP1
PP2
Individualna mobilnost dijakov
2.50
2.00
p.m.
0.50
15 02 23
EAC
PP1
PP2
program Erasmus za vajence
2.00
2.00
2.00
1.70
p.m.
1.80
15 02 28
EAC
PP1
Štipendije za Evropsko akademijo v okviru evropske sosedske politike
0.80
0.80
15 02 29
EAC
PP1
Sodelovanje med evropskimi inštituti za tehnologijo
5.00
2.50
Postavka 2
05 01 04 07
AGRI
PP1
PP2
Varnostni sklad v sektorju sadja in zelenjave
0.50
0.50
05 01 04 08
AGRI
PP1
Trajnostno kmetijstvo in ohranjanje tal s poenostavljenimi obdelovalnimi tehnikami
2.00
2.00
07 03 11
ENV
PP1
Varstvo in ohranjanje gozdov
3.00
1.50
17 01 04 04
SANCO
PP2
Model financiranja tveganja za epidemije med živino
0.50
p.m.
p.m.
p.m.
p.m.
Postavka 3a
18 05 06
JLS
PP1
PP2
Zaključek programa boja proti terorizmu
7.00
4.00
9.00
7.00
p.m.
6.00
Postavka 3b
07 04 02
ENV
PP1
PP2
Čezmejno sodelovanje v boju proti naravnim nesrečam
6.50
6.50
p.m.
3.90
15 06 01
EAC
PP1
Pilotni projekt v korist državljanstva
0.50
0.50
p.m.
p.m.
15 06 07
EAC
PP1
Evropske politične ustanove
1.00
1.00
16 03 05
COMM
PP1
Euroglobe
1.50
1.50
16 03 06
COMM
PP1
Pilotne informacijske mreže (PIN)
5.00
3.00
Postavka 4
19 05 03
RELEX
PP1
Čezatlantske metode za reševanje globalnih izzivov
2.50
1.50
21 04 04
RELEX
PP1
Evropska pravna pomoč za nujne primere
0.20
0.10
21 04 06
AIDCO
PP1
Upravljanje z vodnimi viri v državah v razvoju
3.00
0.00
Postavka 5
26 01 08
tbc
PP1
Pilotni projekt: zmanjševanje upravnih bremen
2.00
2.00
SKUPAJ pilotni projekti
40.00
Letna zgornja meja za pilotne projekte
46.00
52.10
Preostala razlika
-6.00
Zbirna tabela pripravljalnih ukrepov
ABB Nomenklatura
Odgovorni GD
2005
2006
2007
Postavka
Proračun 2005
Proračun 2006
Proračun 2007
O.P.O.
O.P.
O.P.O.
O.P.
O.P.O.
O.P.
Postavka 1a
02 02 03 02
ENTR
AP2
AP3
Podpora za MSP v novem finančnem okolju
8.00
8.00
7.00
7.00
p.m.
7.00
02 04 02
ENTR
AP2
AP3
Povečevanje evropskega raziskovanja varnosti
15.00
8.00
15.00
19.00
p.m.
6.00
04 03 06
EMPL
PP2
AP1
AP2
Pripravljalni ukrep ENEA za aktivno staranje in mobilnost starejših
(p.m.)
(3.00)
1.50
0.75
3.00
1.50
06 04 03 01
TREN
AP2
AP3
Varnost oskrbe s konvencionalno energijo
p.m.
p.m.
0.50
0.90
p.m.
0.70
09 03 03
INFSO
AP1
AP2
Vzpostavitev internetnega sistema za boljše zakonodajne postopke in sodelovanje javnosti
2.00
2.00
5.00
3.8
09 06 04
INFSO
Avdiovizualna pobuda i2i
p.m.
2.20
p.m.
1.00
-
p.m.
Postavka 2
05 04 03 01
AGRI
AP2
AP3
Gozdarstvo (zunaj EKJS in EKSRP)
0.50
16.00
0.30
3.10
p.m.
0.38
07 03 10
ENV
AP1
AP2
Pripravljalni ukrep Natura 2000
2.00
2.00
1.00
1.60
Postavka 3a
18 03 05
JLS
AP3
Evropski center za spremljanje migracije
3.00
3.80
p.m.
1.80
p.m.
3.00
2.00
1.00
18 03 06
JLS
AP2
AP3
Integracija državljanov držav nečlanic
5.00
6.00
5.00
5.75
p.m.
6.45
18 03 08
JLS
AP1
AP2
AP3
Finančni instrument za upravljanje vrnitev na področju migracij
15.00
8.00
15.00
10.00
p.m.
12.50
18 03 12
JLS
AP1
Upravljanje selitvenih tokov — Dejavna solidarnost
15.00
15.00
18 04 03
JLS
AP2
AP3
Raziskovalni in ocenjevalni program o spoštovanju temeljnih pravic
1.00
1.40
0.50
1.00
p.m.
0.80
18 04 04
JLS
AP2
AP3
Podpora civilni družbi v novih državah članicah EU
2.00
2.00
1.00
1.00
p.m.
2.80
18 05 01 03
JLS
PP2
AP1
Program izmenjave za sodne organe
(3.00)
2.50
3.00
2.80
p.m.
1.00
18 05 04
JLS
PP2
AP1
Žrtve terorizma
(2.00)
1.00
2.00
1.20
p.m.
1.20
Postavka 3b
17 03 04
SANCO
AP1
AP2
Javno zdravje
2.00
1.04
p.m.
0.96
22 02 05 05
ELARG
AP2
AP3
Vpliv širitve na obmejne regije EU
4.00
16.98
p.m.
4.00
p.m.
3.00
22 02 05 06
ELARG
PP2
AP1
Dejavnosti odstranjevanja min na Cipru
p.m.
p.m.
1.00
1.00
p.m.
0.40
Postavka 4
19 04 04
AIDCO
PP2
AP1
AP2
Omrežje za preprečevanje sporov
p.m.
0.90
1.50
1.25
1.50
1.25
21 02 07 04 (old line)
AIDCO
AP1
AP2
Pomoč za bolezni, povezane z revščino v državah v razvoju, razen za HIV/AIDS, malarijo in tuberkulozo
10.00
8.00
10.00
14.10
19 06 01 03
AIDCO
AP2
Prostovoljna tehnična pomoč
p.m.
0.50
p.m.
0.20
p.m.
0.20
19 06 02 02
AIDCO
PP2
AP1
AP2
Pripravljalni ukrepi za zmanjšanje količin jedrskega, biološkega in kemičnega orožja ter orožja malega kalibra
(3.00)
(3.00)
3.00
2.50
p.m.
2.00
19 10 01 03
RELEX-AIDCO
AP1
Poslovna in znanstvena izmenjava z Indijo
7.00
5.00
19 10 01 04
RELEX-AIDCO
AP1
Poslovna in znanstvena izmenjava s Kitajsko
7.00
5.00
21 04 05
ENVI
AP1
Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo (GEEREF)
5.00
5.00
SKUPAJ pripravljalni ukrepi
47.5
86.54
Letna zgornja meja za pripravljalne ukrepe
100.0
Preostala razlika
52.5
Working document on Heading 4, the EU as a global partner
.
General outlook
1. Heading 4 was adopted at EUR 6, 8 billion in the 2007 budget, which, not surprisingly, meant taking external spending right to the limit of what the financial framework allowed.
2. The PDB 2008 proposes EUR 6, 9 billion (+1, 5 %) in commitments and EUR 7, 9 billion in payments (+7, 7%). This leaves a quite substantial margin but, as discussed below, does not correspond to the real situation. The Commission is already aware of substantial elements that are not so far budgeted.
Table 1: overall comparison of figures 2007 - 2008.
Heading 4: external actions Budget 2007
Commitment appropriations (CA)
EUR
%
Development cooperation and economic cooperation instrument (DCI)
2 208 696 784
32,4%
European neighbourhood and partnership instrument (ENPI)
1 419 955 400
20,8%
Instrument for pre-accession (IPA)
1 263 130 000
18,5%
Humanitarian aid
732 160 000
10,7%
Instrument for stability (IfS)
212 895 738
3,7%
Other actions and programmes (including decentralised agencies)
390 162 000
5,7%
EC guarantees for lending operations
200 000 000
2,9%
Common Foreign and Security Policy (CFSP)
159 200 000
2,3%
Democracy and Human Rights Instrument (EIDHR)
142 091 078
2,1%
Macroeconomic assistance
58 201 000
1,2%
Industrialised Countries Instrument (ICI)
24 700 000
0,4%
Instrument for Nuclear safety Cooperation (INSC)
1 268 000
0,02%
Budget 2007: Total
6 812 460 000
100%
Financial ceiling 2008
7 002 000 000
PDB 2008
6 911 400 000
Margin
329 800 000
* EUR 239 million budgeted for the emergency aid reserve is included in the overall amounts but does not count when calculating the margin (i.e. it is financed outside the ceiling).
3. In the APS communication the Commission had worked with a predicted margin of EUR 334 million, after having added about EUR 23 million to new priorities compared to the January financial programming (climate change, Global Energy Fund, Prince and Development awareness). The margin shown in the PDB is EUR 4 million less so there has been some additional allocation made that the Commission should clarify.
4. The PDB margin shown is quite substantial at nearly 5% of total possible expenditure under the ceiling. The rapporteur has already drawn attention to the fact that this is due to an exceptional situation, as the full amount of EUR 200 million foreseen for the guarantee fund will not be needed in 2008 and has been added to the margin. The rapporteur therefore recommends a certain amount of caution since this money (compulsory expenditure) will be needed again in 2009.
5. The rapporteur considers the situation even more worrying when it seems clear that these PDB amounts do not actually cover all that which the Commission wants to request. It seems clear that substantial additional amounts could be asked by the Commission for both Kosovo and Palestine . This would be new and un-programmed expenditure that would come on top of the existing budget appropriations for these areas. The rapporteur wonders if a similar situation could exist for other areas as well and expects the commission to be as clear as possible.
6. In any case, the rapporteur draws attention to the fact that such "new needs", which are not included in the PDB, could possibly amount to as much as EUR 300 million or thereabouts. If the Commission should come forward with such requests, it would mean that the effective margin could be virtually zero. Obviously, if so financed, there would then be nothing left for any other priorities!
7. The rapporteur draws attention to the fact that for CFSP an overall amount of at least EUR 1 740 million has been agreed for the period 2007-2013 as part of the IIA. On average, this amounts to about EUR 250 million per year. The funding for 2007 was adopted at EUR 159, 2 million and, for 2008, the Commission had in its programming an amount of EUR 200 million. The PDB should show an amount just over the 200m mark.
The character of heading 4
8. In the era of multi-annual frameworks and co-decision, it is true to say that the resources available are more or less fixed and, barring exceptional events (such as Iraq or the tsunami), the magnitude and general thrust of funding will normally be very similar to the previous year. This is not necessarily a bad thing as the Budgets Committee normally defends the "traditional priorities" and, of course, lives by the MFF, but it does highlight the structural difficulty of making any really significant adjustments. In this sense, there is something to be said for the view that heading 4 is probably still under-funded, something that could not be fully rectified during the MFF negotiations.
9. It is of course possible to make quite significant changes within the heading, but even this pre-supposes broad political support and, crucially, impetus and agreement from various specialised committees. It would be unrealistic to foresee any major changes in heading 4 for 2008 in what will only be the second year of the new MFF and the new generation of programmes.
10. The rapporteur notes that, in what has been the enfant terrible of financial headings over the period 2000-2006, the conflicting demands of, on the one hand, facing "new challenges" and crises and, on the other hand, respecting the traditional policies toward EU neighbours and partners further away, will, again, simply have to be looked at side-by-side. This is not a static equation and, luckily, it should have multiple solutions. The only problem is that some of these solutions might be painful, especially given the traditional attitude of the Council.
11. It should be noted that the budget structure of heading 4 is now largely "instruments-based" reflecting the agreements reached during last year for the legal bases (regulations) which, in several cases, were co-decided. As can be seen in the table above, this does not really facilitate the immediate understanding of heading 4 as many people tend to be involved or interested in "regions and countries" rather than "instruments".
12. From a point of view of transparency and budget scrutiny, it was therefore decided to maintain some geographical splits at the level of budget chapters/lines in B2007. For example, there are different chapters/lines for Asia and Latin America, although most actions will be financed by the same legal Instrument. In addition to the main political scrutiny of the PDB, the rapporteur may also look into the budget structure of the heading and propose some adjustments.
The character of the Instruments
13. Members will recall that an extended legislative battle took place in order to settle the new Instruments for external actions. Essentially, this centred on the basic character of the legislation, i.e. should the legal instruments have the character of general frameworks and give a very large degree of implementing freedom to the Commission? Or, should they have a higher degree of policy content co-decided by the Parliament.
14. In the end, it is fair to say that a European compromise was reached with substantial policy content included but, also, with important aspects left to the implementing phase. The need for a certain degree of flexibility ("it is not possible to change the Regulation every time an adjustment is needed") came to be handled through renewed emphasis on concepts such as multi-annual "Strategy Papers" and, at the next lower level, "Annual Action Programmes".
15. Basically, such important "Strategy Papers" and other programming documents of a mixed policy/political-implementation nature fall under the agreement on Democratic Scrutiny , which was negotiated with the adoption of the new IIA on budgetary discipline and sound financial management 2007-2013 and is annexed to this IIA in the form of a Declaration. As the Budgets Committee played a key role, the rapporteur is keen to follow up on the Commission's commitments under this agreement. It could be interesting, in particular, to see how the Commission takes Parliament's comments on the strategy papers into account. Ultimately, it cannot be excluded that the budgetary procedure could be used to strengthen Parliament's position.
16. As already adopted in the APS resolution, the rapporteur considers that the work of the AFET and DEVE Working-Groups set up to examine these Commission papers and to monitor implementation is very important. Indeed, the Budgets Committee has for many years called for an increased role of the specialised committees to monitor implementation. He is keen to work with the specialised committees in this respect.
Some budget aspects of the Instruments
17. First of all, with the legislative agreements on heading 4 only being reached recently and with the programming process and calls-for-tenders currently under way, it is unlikely that 2007 implementation will be of much use for the assessment of 2008, at least as far as payments are concerned. For most programmes, the Commission will hopefully reach a satisfactory level of commitment implementation but even this would have to be verified later in the year.
18. In any case, most instruments under heading 4 have financial reference amounts, some of them co-decided as previously stated. The main co-decisions are the following:
- Development Cooperation Instrument (DCI)
- European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI)
- European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR)
- Instrument for Stability (ifS)
The pre-Accession Instrument (IPA) was only simple consultation but has a reference amount agreed by the Council (not binding like the co-decisions).
19. In general, the rapporteur would like to have a discussion on how to treat the co-decided envelopes. He is convinced that, as usual, many amendments will be received asking for higher annual amounts and COBU should not just have a random approach to these cases.
20. The rapporteur notes that the DCI and ENPI, both co-decided by the Parliament, were endowed with an annual amount in 2007 that would indicate a higher total by 2013 than the legislated reference amounts foresee. In other words, these programmes were somewhat "front-loaded" in the last procedure. The rapporteur is not sure that such an approach should be maintained.
21. The rapporteur notes that there could be several ways to deal with this "problem" and would like to hear the views of the political groups:
a) leave the situation for now and, in future years, make reference to the legislative flexibility of +/- 5 % negotiated and included in the IIA? Given the situation of the ceilings, this may of course imply that if one programme "goes up", another one must "go down".
b) leave the situation for now while hoping that it would be possible to "break" the reference amounts in 2012/2013 or, failing this, make a big reduction in the last year of the MFF?
c) leave the situation for now and aim to do something about it in connection with the 2008/2009 review?
d) make some adjustment or, at least, limit any asked increases to these programmes, to bring the annual amount into "conformity" with the average allowed by the overall reference amount?
22. Also, the rapporteur notes that - whether co-decided or not - some aspects of heading 4 traditionally (and unfortunately) have sometimes had to rely on emergency solutions and improvisation. This is relevant for humanitarian aid but, increasingly, also for other instruments that might include the co-decided DCI and/or ENPI, as the case of Palestine has proven.
23. For the sake of argument, in the case that there should now exist unforeseen (not programmed) needs for 2008 and/or coming years, say an extra EUR 100 million to be implemented under the ENPI or DCI for a new crisis somewhere, the rapporteur would like to ask the Commission if this would always be counted against the co-decided reference amount (meaning a re-programming and taking space away from previously programmed actions?) or if it could somehow be implemented over and above the reference amount? Would the means of financing make any difference, i.e. if financed within the margin or through additional means such as the flexibility instrument?
Conclusions
24. The 2008 PDB margin of EUR 330 million is entirely misleading as an indicator of the real situation in this heading and is the result of some areas/needs not being budgeted yet in combination with the coincidental availability of funds originally foreseen for the guarantee fund.
25. Many amounts are locked into co-decided envelopes or, such as for CFSP, other agreements. Some strategy should be found how to deal with amendments to the annual amounts in these areas.
26. The progress on democratic scrutiny (declaration negotiated in the IIA last year) should be followed in close cooperation with AFET and DEVE.
27. Given the late adoption of the new generation of external Instruments, it may be unlikely that 2007 implementation will be of much guidance for assessing 2008 needs.
Delovni dokument o politiki informiranja in sporočanja: proračunski vidiki
Splošni cilj institucij je evropskim državljanom nasloviti ustrezno informacijsko politiko, da povečajo njihovo ozaveščenost o dejavnostih, strukturah in postopkih odločanja EU.
V ta namen so institucije izdelale številne strategije, ki se izvajajo na centralizirani ali decentralizirani ravni, skladno s svojimi pristojnostmi. Centralizirane ukrepe sprožijo evropske institucije, naslovljeni pa so na javnost v Bruslju in/ali države članice. Na decentralizirani ravni pa informacijsko politiko v glavnem začnejo izvajati evropske hiše, ki se nahajajo v glavnih mestih držav članic, vključno z regionalnimi pisarnami.
V prvem delu bodo zagotovljene informacije o proračunskih sredstvih za financiranje komunikacijske politike na centralizirani ravni. Informacije o sodelovanju med institucijami in decentralizirani vidiki pa bodo obravnavani v drugem delu.
Ozadje
Cilj komunikacijske in informacijske politike je obveščanje o evropski politiki in vzpostavljanje boljših povezav z državljani.
Za pregled so se s proračunskega vidika v zadnjih petih letih proračunska sredstva za komunikacijsko politiko povečala za 36,55 % glede na splošni proračun, ki se je v istem obdobju povečal za 13,65 %.
Hkrati je bil spremenjen namen ukrepov, da ustreza potrebam, ki jih je izrazila civilna družba. Zlasti je imela na strategijo Komisije na področju komunikacij velik vpliv zavrnitev ustavne pogodbe francoskega in nizozemskega prebivalstva.
Komisija je objavila dve sporočili in sicer «Akcijski načrt za izboljšanje komunikacijske strategije v Evropi»
SEC(2005)0985 z dne 20. 7. 2005. in «Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato»
KOM (2005)0494 z dne 13. 10. 2005. , ki sta namenjeni ozaveščanju državljanov o politikah EU in njihovem vplivu na državljane, ter predložitev bele knjige o evropski komunikacijski politiki
KOM(2006)0035 z dne 1.2.2006. z namenom približevanja Unije njenim državljanom.
Vse predstavljajo tri stebre nove komunikacijske politike Komisije, ki se je začela leta 2005.
Istočasno se je bistveno povečalo zanimanje Evropskega parlamenta za informacijsko politiko. Dejansko je Parlament ob prvi obravnavi resolucije o proračunu za leto 2006 sprejel odstavek, ki potrjuje njegovo zaskrbljenost glede tega, da so sredstva, predvidena za informacijsko politiko EU, neprimerna, in je sklenil povečati ta znesek; poudarja nujno potrebo, da Komisija predloži belo knjigo o politiki informiranja
P6_TA(2005)0409 sprejet dne 27.10.05, glej dosje, točka 1. ..
Na zahtevo Evropskega parlamenta je Komisija februarja 2006 sprejela belo knjigo o evropski komunikacijski politiki
KOM(2006)35 končno, sprejeta 1.2.2006 . Parlament je pozdravil «namen Komisije, da komunikacijsko politiko preoblikuje v samostojno politiko z lastno vsebino»
Resolucija o beli knjigi, sprejeta dne 16. 11. 2006; P6_TA(2006)0500 .
Odbor je v okviru proračunskega postopka 2007 zahteval dve študiji o komunikaciji in o obveščanju evropskih državljanov, da bi ocenil vrednost učinkovito porabljenih sredstev za programe Komisije.
Študija o komunikaciji, ki je bila objavljena septembra 2006, ugotavlja izboljšave po začetku izvajanja akcijskega načrta za komunikacijo in načrta D, vendar priporoča boljše usklajevanje med različnimi udeleženci, zlasti z zunanjimi pisarnami, kjer Parlament in Komisija obveščata isto javnost. To usklajevanje bi moralo olajšati dejstvo, da si inštituciji z izjemo pisarn v Edinburgu in Atenah delita stavbe v tako imenovanih evropskih hišah. Parlament je na to opozoril tudi v velikem številu svojih sprejetih resolucij o proračunu. Drugi vidik, ki je bil omenjen v študiji in zapisan v resoluciji o beli knjigi, ki bi lahko bil zanimiv, je priporočilo, da bi moralo biti delo zunanjih pisarn "bolj politično in manj birokratsko".
Odbor za proračun Evropskega parlamenta je za boljše razumevanje vprašanj glede s tega političnega področja in prihodnjega razvoja v okviru proračunskega postopka 2008 8. maja 2007 organiziral predstavitev o informacijski politiki: «Učinkovitost in uspešnost informacijske politike EU s strokovnega vidika» z dne 8. maja 2007.
Cilj predstavitve je bil prisluhniti pristopu strokovnjakov s področja komunikacijske in informacijske politike, ki jo vodita dve pomembni instituciji. Predstavitev je omogočila podrobno razpravo med strokovnjaki in predstavniki institucij o trženju in/ali institucionalnih vidikih ter o tem kako uporabiti sredstva, ki so v proračunu EU namenjena tem politikam. Udeleženci so poudarili, da je te zadeve še vedno treba izboljšati, zlasti z zagotavljanjem večje prepoznavnosti in preglednosti ukrepov, boljšim usklajevanjem na centralizirani ravni (EU), razvojem pristopa misli lokalno - deluj lokalno na decentralizirani ravni, zagotavljanjem boljšega finančnega upravljanje in izboljšanjem instrumentov.
Pravna podlaga
Odbor za proračun je vedno zagovarjal idejo, da morajo informacijsko politiko voditi institucije, in da sodi pod njihovo avtonomijo. Po mnenju odbora lahko pravna podlaga predstavlja okornost za vsako institucijo. Zato je ostro nasprotoval vsakemu poskusu priprave pravne podlage
Mnenje Odbora za proračun za Odbor za kulturo, mladino, izobraževanje, medije in šport dejavnostih, ki zadevajo informacijsko in komunikacijsko politiko Evropske unije z dne 23. januarja 2002 v A5-0051/2002 z dne 23. 01 2002. , ki bi v pravno podlago postopka soodločanja in komitološkega postopka ter v posamezne ukrepe, vključno z večletnimi programi, vnesla okornost.
V ta namen je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 24. aprila 2007 opozoril na letno strategijo politik Komisije za proračunski postopek 2008, ki pravi, da «imajo vse institucije pravico do izvajanja komunikacijske politike kot del njihove institucionalne avtonomije» , kot to določa člen 49 finančne uredbe, Komisijo in ostale institucije pa se spodbuja, naj še naprej zagovarjajo svojo avtonomijo na tem področju.
Pregled dejavnosti
Dejavnosti Komisije
V proračunu Komisije komunikacijsko politiko zajema predvsem naslov 16. Odraža sklepe in predloge Komisije iz zadnjih treh let s povečanim številom ukrepov, ki jih neposredno izvajajo zunanje delegacije, ter ukrepov, ki jih izvajajo na sedežu in so bolj osredotočeni na medije in splošne informacije. Za izvajanje tega je bilo v zadnjih dveh letih razvitih veliko orodij, da bi izboljšali avdio, video in pisno komunikacijo.
Od leta 2005 se je proračun, namenjen komunikacijski politiki, neprestano povečeval in je leta 2007 dosegel znesek 201.031.110 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti ter 192.303.110 EUR v odobritvah plačil. Podrobne informacije so na voljo v prilogah: glej preglednico 1: Oddelek III - Komisija proračun, namenjen naslovu 16 - komuniciranje (2005–2008).
PPP 2008
V zvezi s predlogom Komisije za proračun 2008 je mogoče opaziti manjše povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 0,07 % glede na proračun 2007 (+132.196 EUR) in znižanje odobritev plačil (- 519.804 EUR).
Ti zneski zajemajo tako upravne izdatke in izdatke za poslovanje. V PPP 2008 je predlaganih 107.501.306 EUR za upravne izdatke in 93.662.000 EUR za izdatke iz poslovanja. To predstavlja 53 % sredstev za upravne izdatke, za izdatke iz poslovanja pa je v celotnem proračunu namenjenih le 47 %.
Presežek sredstev za upravne izdatke nad sredstvi za izdatke iz poslovanja je bil v obdobju 2005–2008 stalen. Poročevalec zahteva več informacij o tem, kako taka porazdelitev sredstev zagotavlja doseganje ciljev in opravljanje dejavnosti komunikacijske politike ter kako bi se porazdelitev lahko spremenilo.
Naslov 16 je oblikovan tako, da zajema tri glavne dejavnosti: 16 02 "komuniciranje in mediji", 16 03 "komuniciranje na lokalni ravni" in 16 04 "orodja za analize in komunikacije". Poglavje 16 01 ustreza upravnih odhodkom in spremlja prej omenjene dejavnosti.
V obdobju od 2005-2007 so se najbolj povečale odobritve za dejavnosti iz postavke 16 02 02 « Multimedijske dejavnosti », pri čemer so se odobritve za prevzem obveznosti povečale za 108,33 % in odobritve za plačila 111,11 %. Sledijo dejavnosti iz postavke 16 02 03 «Informacije za medije», kjer so se odobritve za prevzem obveznosti povečale za 29,62 % in odobritve za plačila za 47,07 %. Povečanja so bila utemeljena s potrebami po boljšem obveščanju medijev, izboljšanju medijskih instrumentov in povečanju števila publikacij EU.
Poglavje 16 03 zajema odhodke EU za decentralizirano komunikacijo, kamor spadata dve vrsti ukrepov: Lokalni ukrepi (16 03 02) in Posebni ukrepi o prednostnih temah, vključno s programom PRINCE (16 03 04). V navedenem obdobju so se odobritve za prevzem obveznosti v zvezi z lokalnimi ukrepi povečale za 55,19 % in odobritve za plačila za 95,97 %, odobritve za prevzem obveznosti v zvezi s posebnimi ukrepi pa samo za 8,54 % in odobritve za plačila 1,30 %, kar je v skladu z obvezo, ki jo je Komisija sprejela v beli knjigi.
To poglavje prav tako obsega finaciranje pilotnih projektov za pilotne informacijske mreže : postavka 16 03 06. Projekt je bil na pobudo Evropskega parlamenta vključen v posebno postavko proračuna za leto 2007. V okviru predhodnega predloga proračuna za leto 2008 niso bila zahtevana nobena sredstva.
Zaradi svoje vzporedne usmeritve bi bil to lahko instrument sodelovanja, ki bi bolje vključeval poslance. Med predstavitvijo «Učinkovitosti in uspešnosti komunikacijske in informacijske politike» je bilo tudi poudarjeno, da imajo poslanci Evropskega parlamenta pomembno vlogo pri izboljšanju podobe EU ter da bi morali biti v večji meri vključeni v dejavnosti komuniciranja in informiranja.
Kar zadeva poglavji «Komuniciranje in mediji» in «Komuniciranje na lokalni ravni» so tako strokovnjaki kot uslužbenci poudarili potrebo po izboljšavah na teh področjih. Zato je potrebno boljše usklajevanje med institucijami na centralni ravni, bolj učinkovita uporaba obstoječih orodij komunikacije in informiranja ter boljša uporaba profesionalnih medijev.
Na splošno so se v obdobju 2005–2007 odobritve za prevzem obveznosti v zvezi z upravnimi odhodki povečale za 19,65 %, odobritve za plačila pa zmanjšale za 3,81 %.
Izvajanje
Naslednja tabela prikazuje kvantitativne vidike izvrševanja sredstev ob koncu leta 2006, ki so bila dodeljena področju komunikacije. Treba je poudariti, da so bili glede na potrebna sredstva za odhodke za poslovanje upravni odhodki previsoko ocenjeni. Poročevalec bi to lahko upošteval pri naslednjem postopku.
Področje 16 – Komuniciranje: Skupno izvrševanje na dan 31.12.2006
Proračunska vrstica
Naslov
Obveznosti
Plačila
16 01 04 01
Splošno informativno delo v zvezi z Evropsko unijo — Odhodki za upravno poslovodenje
58,97%
54,51%
16 01 04 02
Komunikacije — Odhodki za upravno poslovodenje
63,52%
7,71%
16 01 04 03
PRINCE – Odhodki za upravno poslovodenje
55,49%
35,24%
16 01 04 04
Komunikacije — Odhodki za upravno poslovodenje
71,63%
43,77%
16 02 02
Multimedijske dejavnosti
99,60%
47,32%
16 02 03
Komuniciranje na lokalni ravni
99,92%
77,01%
16 03 01
Informacijski trgi
95,14%
91,94%
16 03 02
Lokalni ukrepi
97,78%
74,22%
16 03 04
Posebni ukrepi o prednostnih temah, vključno s programom PRINCE
93,54%
59,94%
16 04 02
Spletne informacije in komunikacijska orodja
98,47%
83,78%
16 04 03
Ciljne pisne publikacije
87,74%
100%
Ob upoštevanju kvalitativnih vidikov je v resoluciji o podelitvi razrešnice Komisiji za leto 2005 poudarjeno:
· več transparentnosti pri dejavnostih Komisije;
· boljše zagotavljanje pravice dostopa do podatkov državljanom EU o projektih in ukrepih, ki se nanašajo na deljeno upravljanje;
· boljše zagotavljanje dobrega razpolaganja s sredstvi EU, ki so jih države članice dodelile za informacijske kampanje;
· boljše upravljanje dodeljenih subvencij.
Dejavnosti Parlamenta
Komunikacijo Evropskega parlamenta sestavlja mozaik različnih kanalov, ki se dopolnjujejo in imajo skupni cilj, učinkovito informirati državljane EU o dejavnostih Evropskega parlamenta in prispevati k evropski tvorbi;
Istočasno s Komisijo je Parlament sprožil proces, s katerim je bistveno razširil svoje dejavnosti GD za informiranje, kar je spremljalo znatno povečanje njegovega proračuna na 89.580.000 EUR in število osebja na 658 v letu 2007. Rezultat je bila opredelitev „močne in učinkovite informacijske strategije“, boljša uporaba razpoložljivih sredstev, vzpostavitev novega delovnega mesta predstavnika za tisk v vsaki informacijski pisarni Evropskega parlamenta za komuniciranje na lokalni ravni in razvoj treh glavnih projektov:
· centra za obiskovalce,
· spletne televizije in
· novega avdio-vizualnega centra.
Komunikacijska politika je seveda ključno vprašanje v zvezi z volitvami 2009. V ta namen je Parlament predlagal 18-mesečni akcijski program za osveščanje državljanov EU glede evropskih volitev. Za leto 2008 je predvidenih 10.300.000 EUR; za leto 2009 bo verjetno potrebno dodatno financiranje.
Tabele spodaj prikazujejo odobritve, ki jih je za komunikacijsko politiko namenil Evropski parlament.
Odobritve Evropskega parlamenta: GD ZA INFORMIRANJE
Naslov
Odobritve
Odstopanja
(Poglavje)
2006
2007
2008
2006/2007
21 Obdelava podatkov, oprema in pohištvo: nakup, najem in vzdrževanje
6.040.000
4.985.000
21.780.000
260,60%
23 Tekoči upravni odhodki
2.470.000
1.620.000
1.220.000
-50,61%
32 Izvedenska mnenja in informacije: pridobivanje, arhiviranje, priprava in širjenje
49.377.000
60.575.000
88.942.000
80,13%
104 Rezerva za informacijsko in komunikacijsko politiko
20.000.000
22.400.000
0
Seštevek
77.887.000
89.580.000
111.942.000
43,72%
Skupaj osebje: GD ZA INFORMIRANJE (vključno z začasnimi in pogodbenimi uslužbenci ter zunanjimi sodelavci)
2005
2006
2007
Odstopanje05/07
AD
189
187
231
22,22%
AST
412
407
427
3,64%
Skupaj
601
594
658
9,48%
Dejavnosti Sveta
Odobritve za komunikacijsko politiko so prikazane v naslednji tabeli:
SVET
Naslov
Odobritve
Odstopanja
(Poglavje)
2006
2007
2008
2006/2008
2213 Informiranje in javne prireditve
389.000
1.428.000
1.198.000
207,96%
3312 Informiranje in javne prireditve (PESD&PESC)
p.m.
p.m.
50.000
Seštevek
389.000
1.428.000
1.198.000
220,82%
Medinstitucionalno sodelovanje
EU je skupen projekt, ki si ga delijo vse vladne ravni, vsi tipi organizacij in ljudje iz vseh družbenih slojev.
Institucije si prizadevajo EU približati državljanom. Zato je potrebno usklajevanje med evropskimi institucijami na področju komunikacijske in informacijske politike. Sinergija ukrepov je še bolj pomembna, če je ciljna publika komunikacijske in informacijske politike ista.
Sodelovanje med Komisijo in Evropskim parlamentom poteka na centralizirani in decentralizirani ravni.
Medinstitucionalna skupina za informiranje je na centralizirani ravni edini instrument, ki ga imata Komisija in Parlament za zbiranje zamisli na področju boljše komunikacije in skupnih dejavnosti.
Ustanovljena je bila za določanje prednostnih nalog za program PRINCE ter je dobila vlogo "foruma", ki predlaga smernice za dejavnosti na področju komunikacije. Vendar pa je treba statut medinstitucionalne skupine za informiranje še opredeliti. Evropski parlament meni, da mora biti ta skupina predvsem politična. Možnost ustanovitve koordinacijske skupine na drugi stopnji, izvajanje smernic, ki jih določa medinstitucionalna skupina za informiranje (IGI) je treba upoštevati, kot priporoča resolucija EP o beli knjigi Komisije
P6_TA (2006)0500, 16.11.06. .
Evropski parlament in Komisija na decentralizirani ravni posredujeta informacije preko evropskih hiš, ki pod isto streho združujejo predstavništva Komisije in informacijske pisarne EP.
Informacijske pisarne Evropskega parlamenta so po opisu nalog Evropskega parlamenta odgovorne za posredovanje celovitih informacij generalnega direktorata za informiranje in komunikacijsko strategijo v državah članicah. Njihov cilj je informiranje državljanov neposredno in preko evropskih, nacionalnih, regionalnih in strokovnih medijskih izpostav o sklepih, ki jih sprejme Parlament ter spodbujanje podobe Parlamentu in njegovih dejavnosti
GD Informacije, opis nalog EP, ki ga je sprejelo predsedstvo 24. oktobra 2005. .
Predstavništva delujejo kot uradna predstavništva Komisije v vsaki državi članici. Imajo trojno vlogo, in sicer: izvajanje komunikacijske strategije Komisije na lokalni ravni, zagotavljajo potrebne informacije o dogajanjih v Komisiji in so povezava med Komisijo in politiko ter civilno družbo v državah članicah .
V letu 2007 so predvideni skupni stroški informacijskih pisarn in predstavništev 128.693.310 EUR, od tega 39.636.700 EUR za informacijske pisarne EP in 89.056.610 EUR za predstavništva Komisije.
Program Prince
PRINCE je bil uveden leta 1995, da na novo razporedi prednostne informacijske teme v proračunu EU. je namenjen financiranju dejavnosti na področju prednostnih tem. Običajno temelji na partnerstvu med Komisijo in državami članicami in mora bolj vključevati Evropski parlament pri določanju prednostnih nalog programa ter poslance Evropskega parlamenta polno vključiti v dogodke, ki se organizirajo pod pokroviteljstvom tega programa;
Evropski parlament je seznanjen z zahtevo Komisije po nadomestitvi obstoječih petih proračunskih vrstic, namenjenih programu Prince, z enotnim programom pod vodstvom generalnega direktorata za komuniciranje, ker bo to prineslo večjo prožnost generalnemu direktoratu Komisije in osrednjemu sogovorniku.
Izboljšave v komunikacijski in informacijski politiki se lahko dosežejo na skladnejši način v okviru splošnega pojmovanja komunikacije za državljane ter samo na osnovi analize dodane vrednosti posameznega informacijskega orodja
P6_TA(2007)0099 , 29.03.2007 o smernicah za proračunski postopek za leto 2008. .
Zaključki
Informacijska in komunikacijska strategija se je v zadnjih nekaj letih izboljšala, vendar je potreben večji napredek za uporabo razpoložljivih virov na najbolj učinkovit možen način.
Nekaj prvih premislekov o «proračunu, usmerjenem v rezultate» na področju informacijske in komunikacijske politike se lahko osredotoči na naslednje točke:
Ø Medinstitucionalno sodelovanje proti avtonomiji institucij
Sinergija med institucijami pri njihovih komunikacijskih in informacijskih prizadevanjih je z vidika proračuna vsekakor dobrodošla in iskana. Institucije morajo kar najtesneje sodelovati, da zmanjšajo splošne stroške decentraliziranih struktur itd. Po drugi strani pa imajo lahko svoje konkretne cilje na področju komunikacije, ki niso vedno enaki.
Doseči je treba pravo ravnotežje med neodvisnostjo posamezne institucije EU za izvajanje lastne informacijske in komunikacijske politike ter (i) dodatnimi stroški proračuna zaradi ločenih politik in (ii) morebitno zmešnjavo zaradi številčnosti sporočil in mnenj.
Ø Bolj strukturirana komunikacija in z bolj opredeljenimi prednostnimi nalogami
Če so viri redki, je za njihovo uporabo treba opredeliti prednostne naloge. Določiti je treba strateški seznam prednostnih nalog, ki jih je treba preveriti glede na razpoložljive proračunske in človeške vire. V odločanje vključeni akterji se morajo zavedati, da mora vsaka nova komunikacijska in informacijska dejavnost, ki v Evropski komisiji ni bila načrtovana, izvirati iz neporabljenih sredstev, ki obstajajo v tekočem večletnem finančnem okviru 2007–2014, ter da se ta neporabljena sredstva zmanjšujejo.
Ø Stroškovna učinkovitost sodobnih informacijskih tehnologij
Parlament je v zadnjih nekaj resolucijah dosledno zagovarjal učinkovito uporabo sodobnih informacijskih tehnologij v komunikacijski politiki. En primer so pilotne informacijske mreže, drug primer pa je lahko spletna televizija. Stroškovna učinkovitost medijev, ki se uporabljajo v komunikacijskih in informacijskih kampanjah, si zasluži temeljit pregled in redne ponovne ocene, da bi sledili tehnološkemu razvoju in možnostim.
Ø Misli lokalno – deluj lokalno
Da bi večino rezultatov dosegli s kar najmanj sredstvi, je treba informacijo, ki se jo želi posredovati, prilagoditi različnim skupinam, sektorjem ali državam. Obstaja jasna povezava med medijem, s katerim se sporočilo posreduje in ravnijo, na kateri to nastane, poleg tega pa je lokalna komunikacija ne le veliko cenejša, ampak vsaj tako učinkovita kot centralizirane dejavnosti. Kot je Parlament v preteklosti redno omenjal, si je treba prizadevati povečati obseg, v katerem se lahko komunikacijska politika izvaja lokalno, tj. na način, da jo lahko takoj razumejo ljudje v Evropi v lokalnem načinu izražanja. To lahko kratkoročno zahteva večje naložbe v zaposlene v lokalnih pisarnah držav članic ter komunikacijsko in informacijsko strategijo, ki je osredotočena bolj na posamezne državljane.
ANNEX: TABLE 1
SECTION III - COMMISSION BUDGET ALLOCATED TO TITLE 16 - COMMUNICATION (2005-2008)
Line N°
Title (2007 nomenclature)
Outturn 2005
2006
2007
PDB 2008
Evolution 2005/2007
CE
CP
CE
CP
CE
CP
CE
CP
CE
CP
16 01 01
Dépenses liées au personnel en activité du domaine politique "Communication"
41.204.969
49.610.664
41.878.352
41.878.352
48.208.448
48.208.448
47.370.795
47.370.795
17,00%
-2,83%
92.001
445.154
445.154
16 01 02
Personnel externe et autres dépenses de gestion à l'appui du domaine politique "Communication"
19.061.325
21.489.186
20.444.425
20.444.425
26.097.642
26.097.642
25.934.989
25.934.989
36,91%
21,45%
13.364
16 01 03
Dépenses relatives aux achats d'équipements et de services, dépenses immobilières et autres dépenses de fonctionnement du domaine polituque "Communication"
28.207.775
38.212.439
30.111.009
30.111.009
31.377.020
31.377.020
30.595.522
30.595.522
11,24%
-17,89%
16 01 04
Dépenses d'appui aux actions du domaine politique "Communication"
3.082.255
4.465.000
4.264.500
4.264.500
3.864.500
3.864.500
3.600.000
3600000
25,38%
-13,45%
16 01
Sub total
91.556.324
113.882.654
97.143.440
97.143.440
109.547.610
109.547.610
107.501.306
107.501.306
19,65%
-3,81%
Actions multimédias
9.000.000
9.000.000
15.250.000
15.250.000
18.750.000
19.000.000
20.700.000
17.000.000
108,33%
111,11%
1.000.000
1.000.000
16 02 03
Informations destinées aux médias
2.600.000
2.200.000
3.250.000
2.709.535
3.370.000
3.235.500
3.970.000
3.500.000
29,62%
47,07%
16 02 04
Exploitation des studios de radiodiffusion et de télévisions et équipements audiovisuels
5.600.000
5.600.000
5.600.000
5.600.000
5.600.000
5.600.000
6.212.000
6.212.000
0,00%
0,00%
16 02
Sub total
17.200.000
16.800.000
25.100.000
24.559.535
27.720.000
27.835.500
30.882.000
26.712.000
61,16%
65,69%
16 03 02
Actions locales
5.408.343
3.571.938
8.249.000
7.175.136
8.393.000
7.000.000
9.200.000
8.500.000
55,19%
95,97%
401.000
200.000
16 03 04
Actions spécifiques sur des thèmes prioritaires, dont PRINCE
7.248.792
7.403.630
7.300.000
6.968.000
7.868.000
7.500.000
12.830.000
8.500.000
8,54%
1,30%
1.068.000
533.333
16 03 05
EuroGlobe
1.500.000
1.500.000
16 03 06
Projet pilote concernant des réseaux d'information pilotes (RIP)
5.000.000
3.000.000
16 03
Sub total
12.657.136
10.975.568
17.018.000
14.876.469
22.761.000
19.000.000
22.030.000
17.000.000
79,83%
73,11%
16 04 01
Analyse de l'opinion publique (ex 16 03 01)
7.110.000
5.713.091
5.069.000
4.000.000
5.600.000
5.600.000
5.800.000
5.800.000
-21,24%
-1,98%
531.000
266.667
16 04 02
Outils d'information et de communication en ligne
9.253.333
7.233.372
8.800.000
8.016.377
10.180.000
9.400.000
10.880.000
8.500.000
10,01%
29,95%
16 04 03
Publications écrites ciblées
5.709.064
5.079.912
6.050.000
5.398.952
6.050.000
4.500.000
5.150.000
5.150.000
5,97%
-11,42%
16 04 04
Publications écrites générales (ex 16 03 03)
2.420.000
1.884.815
2.420.000
2.420.000
2.420.000
2.420.000
2.420.000
2.420.000
0,00%
28,39%
16 04 05
Prince - rôle de l'union européenne dans le monde
16 04
Sub total
24.492.397
19.911.190
22.870.000
20.101.996
24.250.000
21.920.000
24.250.000
21.870.000
-0,99%
10,09%
16 05 01
Relais d'information
17.788.301
9.340.315
16.752.500
15.132.500
16.752.500
14.000.000
15.300.000
15.300.000
-5,82%
49,89%
1.000.000
500.000
16 49 04
Dépenses d'appui aux actions du domaine politique "Presse et Communication"
—
p.m.
—
—
16 04
Facilité de performance pour la rubrique 3
16 05
Sub total
17.788.301
9.340.315
17.752.500
15.632.500
16.752.500
14.000.000
15.300.000
15.300.000
-5,82%
49,89%
Total
163.694.158
170.909.727
179.883.940
172.313.940
201.031.110
192.303.110
201.163.306
191.783.306
18,57%
11,12%
ANNEX: TABLE 2 IMPLEMENTATION POLICY AREA 16 - COMMUNICATION as of 31/12/2006
Commitments
Payments
Budget Line
Title
Cat
Initial Budget
Reserve
Appropriations (inc. Abs, Transfers)
Total Implementation
Implementation same date lst year
Difference (%) at same date
Implementation on 31/12/2005 (%)
Initial Budget
Reserve
Appropriations (inc. Abs, Transfers)
Total Implementation
Implementation same date last year
Difference (%) at same date
Implementation on 31/12/2005 (%)
16 01 04 01
Actions générales d'information sur l'Union européenne — Dépenses pour la gestion administrative
3
0,2
0,2
58,97%
42,79%
-16,18%
42,79%
0,2
0,2
54,51%
22,38%
-32,13%
22,38%
16 01 04 02
Relais d'information — Dépenses pour la gestion administrative
3
0,3
0,3
63,52%
24,42%
-39,10%
24,42%
0,3
0,3
7,71%
20,03%
12,32%
20,03%
16 01 04 03
Prince (programme d'information du citoyen européen) — Actions d'information pour des politiques spécifiques — Dépenses pour la gestion administrative
3
1,5
1,5
55,49%
63,20%
7,71%
63,20%
1,5
2,4
35,24%
38,82%
3,58%
38,82%
16 01 04 04
Actions de communication — Dépenses pour la gestion administrative
3
2,3
2,3
71,63%
82,01%
10,38%
82,01%
2,3
3,6
43,77%
41,43%
-2,34%
41,11%
Total 16 01
4,3
4,3
4,3
6,5
16 02 02
Information du citoyen par les médias
3
15,3
16,1
99,60%
97,09%
-2,51%
97,09%
15,3
16,1
47,32%
67,93%
20,61%
67,93%
16 02 03
Communication directe — Médias
3
2,7
2,9
96,92%
89,92%
-7,00%
89,92%
2,2
2,9
77,01%
93,84%
16,83%
93,84%
Total 16 02
18,0
19,0
17,5
19,0
16 03 01
Analyse de l'opinion publique et actions de proximité
3
9,5
11,0
95,14%
99,12%
3,98%
99,12%
7,5
10,5
91,94%
98,04%
6,10%
98,02%
16 03 02
Actions de communication
3
8,7
8,7
97,78%
78,20%
-19,58%
78,20%
8,1
7,8
74,22%
60,42%
-13,80%
60,42%
16 03 04
Prince — Débat sur l'avenir de l'Union européenne
3
6,7
9,1
93,54%
6,5
7,0
59,94%
Total 16 03
24,8
28,8
22,1
25,3
16 04 02
Outils d'information du citoyen
3
6,4
6,8
98,47%
88,65%
-9,82%
88,65%
6,2
9,7
83,78%
97,81%
14,03%
92,93%
16 04 03
Outils de communication
3
4,8
4,0
87,74%
64,88%
-22,86%
64,88%
3,8
3,4
100,00%
66,46%
-33,54%
63,21%
16 04 04
3
Total 16 04
11,2
10,8
10,0
13,1
16 15 01
Relais d'information
3
16,8
16,4
99,17%
95,64%
-3,53%
95,64%
15,1
21,3
82,38%
69,23%
-13,15%
69,19%
Total 16 15
16,8
16,4
15,1
21,3
16 49 04 01
3
16 49 04 02
3
16 49 04 03
3
16 49 04 04
3
Total 16 49
16 50 01
3
ANNEX: Table 3 : Analysis of costs of external offices
ANNEX: TABLE 4
European Commission
COSTS OF THE REPRESENTATIONS
Delovni dokument o predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 – prva analiza
1. Komisija je predhodni predlog proračuna (PPP) za leto 2008 sprejela 2. maja 2007. Proračun za leto 2008 bo drugi proračun v večletnem finančnem okviru (MFF) za obdobje 2007–2013, kot je bil dogovorjen v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006. Ta delovni dokument vsebuje začetni pregled glavnih zneskov in področij predhodnega predloga proračuna.
2. Delovni dokument je sestavljen v skladu z razdelki večletnega finančnega okvira, kar je tudi v skladu s predstavitvijo politik v predhodnem predlogu proračuna, ki jo je opravila Komisija. Po začetnem pregledu zneskov in splošnih pripombah poročevalca delovni dokument obravnava glavne točke predhodnega predloga proračuna glede na razdelke večletnega finančnega okvira ter nekatera posebna horizontalna vprašanja. Predhodni predlog se sicer nanaša na proračun za leto 2008, toda poročevalec vseeno znova opozarja, da je zelo pomembno spremljati izvrševanje proračuna v letu 2007 in tudi med pripravami na naslednji proračun.
Pregled zneskov po razdelkih večletnega finančnega okvira
Tabela 1a – PPP 2008: obveznosti in plačila (v EUR, trenutne cene)
Razdelek
Zgornja meja MFF
PPP 2008
Razlika
Obveznosti
Plačila
1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje
9 847 000 000
*10 270 429 000
9 538 679 600
76 571 000
1b. Kohezija za rast in zaposlovanje
46 889 000 000
46 877 941 445
40 622 714 507
11 058 555
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
58 800 000 000
56 275 831 496
54 770 478 053
2 524 168 504
3a. Svoboda, varnost in pravica
747 000 000
691 034 000
496 446 000
55 966 000
3b. Državljanstvo
615 000 000
598 493 000
694 383 006
16 507 000
4. EU kot globalni akter
7 002 000 000
**6 911 414 000
7 916 743 400
329 804 000
5. Uprava
7 380 000 000
***7 355 714 836
7 336 274 836
121 285 164
6. Nadomestila
207 000 000
206 636 292
206 636 292
363 708
Seštevek
131 487 000 000
129 167 494 069
121 582 355 694
3 135 723 931
* Vključno z zneskom 500 milijonov EUR za sklad za prilagajanje globalizaciji, ki se ne upošteva pri izračunu razlike do zgornje meje.
** Vključno z zneskom 239,2 milijona EUR za rezervo za nujno pomoč, ki se ne upošteva pri izračunu razlike do zgornje meje.
*** Vključno z zneskom 77 milijonov EUR v zvezi z opombo 1 finančnega okvira 2007–2013 (prispevki zaposlenih v pokojninsko shemo), ki se ne upošteva pri izračunu razlike do zgornje meje.
3. V tabeli 1a so prikazane odobritve za prevzem obveznosti iz predhodnega predloga proračuna za leto 2008 v skupnem znesku 129.167 milijonov EUR. Kot je prikazano v tabeli 1b, je znesek za 2 % večji kot v proračunu za leto 2007. Obvezni odhodki so manjši za 1,2 %, neobvezni odhodki pa večji za 3,8 %. Večji del obveznih odhodkov v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 je namenjen kmetijstvu v okviru razdelka 2. Trend zmanjševanja obveznih odhodkov v korist neobveznih je v skladu s tem, da je PPP za leto 2008 prvi, v katerem so načrtovani odhodki v razdelku 1 (konkurenčnost in kohezija) večji kot tisti v razdelku 2 (ohranjanje in upravljanje naravnih virov), kar je poudarila že komisarka Grybauskaitejeva v predstavitvi Odboru za proračun 2. maja 2007. Če upoštevamo skupni znesek obveznosti v PPP za leto 2008, razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira znaša 3.135,7 milijona EUR.
4. Skupne prevzete obveznosti znašajo 1,03 % BND EU, če upoštevamo, da naj bi bil BND po zadnjih napovedih 12.589,2 milijarde EUR. Za primerjavo: zgornja meja za prevzete obveznosti, določena v prilogi I medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, znaša 1,06 % BND.
Tabela: 1b Pregled PPP 2008 – spremembe v primerjavi s proračunom za leto 2007 (v %)
Razdelek
Povečanje/zmanjšanje
PPP 2008 v primerjavi s P 2007
Obveznosti
Plačila
1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje
+ 9,6 %
+ 35,4 %
1b Kohezija za rast in zaposlovanje
+ 3,1 %
+ 7,5 %
2 Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
0,0 %
+ 0,1 %
3a Svoboda, varnost in pravica
+ 10,8 %
+ 4,8 %
3b Državljanstvo
- 7,6 %
- 4,6 %
4 EU kot globalni akter
+ 1,5 %
+ 7,7 %
5 Uprava
+ 5,7 %
+ 5,7 %
6 Nadomestila
- 53,5 %
- 53,5 %
Seštevek
+ 2,0 %
+ 5,3 %
5. Skupni znesek za plačila je 121.582 milijonov EUR, 5,3 % več kot v proračunu za leto 2007, kot je prikazano v tabeli 1b. To je 0,97 % BND EU, in ker je v prilogi 1 medinstitucionalnega sporazuma za leto 2008 določena zgornja meja za plačila 1,04 % BND, kar je 129.481 milijonov EUR, razlika do zgornje meje v PPP za leto 2008 znaša 8.214 milijonov EUR.
6. Poročevalec želi opozoriti na to razliko do zgornje meje za plačila in upa, da bo natančno izvrševanje proračuna in porabe za prednostne naloge v okviru politik v letu 2008 – v skladu s poudarkom Parlamenta, da mora biti proračun usmerjen v rezultate – omogočilo višjo raven plačil, kot je Komisija predvidela v predhodnem predlogu proračuna.
Splošne pripombe poročevalca – proračun, usmerjen v rezultate
7. V skladu z njegovo resolucijo o letni strategiji politik Komisije za leto 2008
P6_TA-PROV(2007)0131 je jasnost predstavitve proračuna prednostna naloga Evropskega parlamenta. Poročevalec želi še dodatno poudariti, da bi moral biti proračun v letu 2008 usmerjen v rezultate in da je te mogoče doseči in ovrednotiti le, če so cilji jasni. Proračunska vrstica ostaja temeljni sestavni del letnega proračunskega postopka, področje politike pa ključni element proračunske nomenklature, prek katerega lahko Parlament pri oblikovanju proračuna po dejavnostih spremlja dodeljevanje finančnih sredstev in človeških virov.
8. Poročevalec meni, da so poročila o dejavnostih , ki jih pripravljajo generalni direktorati Komisije, zelo koristna, kadar proračunski organ ocenjuje, koliko je posamezen direktorat z dodeljevanjem proračunskih sredstev in človeških virov prispeval k doseganju rezultatov. Poročevalec po prvem pregledu teh poročil odobrava jasnejšo predstavitev, večjo usmerjenost v cilje in merila za ocenjevanje rezultatov ter manjši obseg besedila o notranjem postopku. Med proračunskim postopkom za leto 2008 namerava poročila o dejavnostih podrobneje pregledati.
9. Poročevalec že nestrpno pričakuje prvi opozorilni dokument o proračunski napovedi za leto 2008, o katerem naj bi se Komisija dogovorila junija, in razprave s kolegi v Odboru za proračun o tem, kako te podatke čim bolj koristno uporabiti.
10. V zvezi z decentraliziranimi in izvajalskimi agencijami ugotavlja, da se naraščajoče število zaposlenih v prvih financira iz razdelkov večletnega finančnega okvira za poslovanje (1, 2, 3 in 4). Zaradi tega je za operativne cilje v PPP za leto 2008 namenjenih 312 milijonov EUR manj. Nadaljnjih 73 milijonov EUR naj bi bilo porabljenih za izvajalske agencije, ki opravljajo upravne naloge v imenu generalnih direktoratov Komisije. Poročevalec meni, da bi morala Komisija jasno prikazati, čemu bosta ta dva zneska namenjena, in da bi bilo treba v proračunskem postopku za leto 2008 opredeliti ustrezne smernice za to, koliko delovnih mest v matičnem direktoratu je treba zmanjšati/zapreti ob ustanovitvi izvajalske agencije, ki deluje pod okriljem tega direktorata.
11. Ker kaže, da bodo razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira majhne, bodo manjše tudi možnosti prilagajanja porabe glede na prednostne naloge proračunskega organa. Poročevalec bi rad opozoril na to, da v primerih, ko bi lahko v skladu s prednostnimi nalogami Parlamenta na podlagi dogovora programu dodelili več sredstev, kot je predvideno v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006, člen 37 medinstitucionalnega sporazuma omogoča zakonodajno prilagodljivost do vrednosti 5 %. Pri programih, kjer so prevzete obveznosti na koncu večletnega finančnega okvira večje kot na začetku, lahko zaradi tega nastanejo velike obremenitve. Poročevalec meni, da bo za dosledno načrtovanje obveznosti v celotnem obdobju večletnega finančnega okvira potrebno medinstitucionalno sodelovanje.
12. Zaradi majhnih razlik do zgornje meje, zlasti v razdelkih 1a, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira, je manevrski prostor Parlamenta pri financiranju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov zelo majhen (te postavke imajo namreč v PPP za leto 2008 zaznamek p.m., kar pomeni, da se vse obveznosti, ki jih izglasuje Parlament, financirajo iz omenjene razlike). Podobno velja za morebitne pobude, ki jih v skladu s svojimi pooblastili predlaga Komisija.
Razdelek 1a – konkurenčnost za rast in zaposlovanje
13. Ta podrazdelek obsega ključne politike lizbonske strategije. Skupni zneski so prikazani v tabelah 1a in 1b v delu s pregledom. Glavni programi tega podrazdelka so sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, program za konkurenčnost in inovacije (CIP), program za vseživljenjsko učenje, program za zaposlovanje in socialno solidarnost (Progress), vseevropska omrežja (TEN) ter programa Marco Polo II in Galileo. Drugi ukrepi za konkurenčnost, trajnostno rast in zaposlovanje so vzpostavitev notranjega trga, statistika, boj proti goljufijam, obdavčenje in carinska unija.
Raziskave (okvirni znesek v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013: 50.521 milijonov EUR)
14 . Poročevalec odobrava povečanje sredstev za razdelek 1a, predvideno v PPP 2008. Vseeno je zaskrbljen, ker je bilo na tem področju hkrati začetih tako veliko pobud, naštetih spodaj, da obstaja tveganje prekrivanja in neusklajenosti. Strinja se s tabelo na strani 99 dokumenta II o PPP, ki ga je pripravila Komisija, kjer je predlagana delitev sredstev po različnih raziskovalnih programih in področjih politik, vendar se sprašuje, ali je ta sredstva dejansko mogoče ločiti tako natančno, kot je prikazano v tabeli.
15. Kljub zamudam pri sprejemanju pravne podlage naj bi se sedmi okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (ES in Euratom) po trditvah Komisije začel leta 2008 v celoti izvajati. Ena od novosti tega programa je Evropski raziskovalni svet, ki bo od leta 2008 odgovoren za izvajanje programa Zamisli. Kot je bilo mogoče razumeti, se bo zahtevala ustanovitev izvajalske agencije, ki bo pomagala Evropskemu raziskovalnemu svetu in mu omogočila, da bo opravljal svojo vlogo vseevropske agencije za financiranje pionirskih raziskav. Druga izvajalska agencija pa naj bi izvajala preostale dele sedmega okvirnega programa ES. Parlament bo še pravočasno preučil, kakšno dodano vrednost bi lahko prinesli ti dve agenciji.
16. Za sedmi okvirni program ES v letu 2008 je Komisija predlagala skupni proračun 5.579 milijonov EUR (vključno z neposrednimi raziskavami). Najpomembnejši posebni programi se nanašajo na naslednje štiri cilje:
· Sodelovanje (3.802 milijona EUR)
· Zamisli (546 milijonov EUR)
· Ljudje (496 milijonov EUR)
· Zmogljivosti (501 milijon EUR)
17. V PPP za leto 2008 je v proračunski vrstici 08 20 01 za fuzijski del sedmega okvirnega programa skupnosti Euratom (vključno s projektom ITER) predvidenih 115,4 milijona EUR. V raziskovalnem programu Euratom je za skupno podjetje za ITER v proračunski vrstici 08 20 02 predvidenih 164,8 milijona EUR. Po nedavni ustanovitvi mednarodne organizacije ITER in skupnega podjetja za ITER bo glavna naloga sedmega okvirnega programa skupnosti Euratom na področju fuzijske energije v letu 2008 začetek delovanja projekta ITER, ki je bil izposlovan na pogajanjih o šestem okvirnem programu.
18. Poročevalec ugotavlja, da ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo, kot jo je predlagala Komisija – neposredna obremenitev proračuna EU, ki naj bi v obdobju 2007–2013 znašala približno 308 milijonov EUR – v večletnem finančnem okviru, sprejetem maja 2006, ni bila predvidena, zato bo treba ta projekt financirati iz razlike do zgornje meje v razdelku 1a. Ugotavlja tudi, da je bil v PPP vnesen znesek 2,9 milijona EUR, ki naj bi ga po razlagi Komisije porabili za pripravljalna dela, potrebna za zagon inštituta v letu 2010. Sredstva za omenjeni inštitut so povrhu tega v PPP za leto 2008 predvidena v proračunski vrstici 15 02 11, ki je del poglavja za vseživljenjsko učenje, in ne v vrstici 02 02 10 (poglavje za konkurenčnost, industrijsko politiko, inovacije in podjetništvo), kot je Komisija prvotno predvidela v predlogu o ustanovitvi inštituta. Poročevalec je seznanjen z zakonodajnim predlogom, ki je trenutno v obravnavi. Izraziti želi skrb glede morebitnih virov financiranja skupnosti za znanje in inovacije, pa tudi organa (v smislu člena 185 finančne uredbe), kot ga je predlagala Komisija. Vztraja tudi, da mora Komisija podrobneje pojasniti, kako bo zagotovila, da bodo skupnosti za znanje in inovacije ter druge obstoječe sestavine sedmega okvirnega programa (na primer omrežja odličnosti) s poštenim potegovanjem za finančna sredstva prispevale dodano vrednost. Poleg tega bi morala morebitna uporaba sredstev iz strukturnih skladov, programa za konkurenčnost in inovacije oziroma sedmega okvirnega programa v skladu s posebnim proračunskim načelom, da utegne biti financiranje enega cilja iz več različnih virov v nasprotju s finančno uredbo.
19. Novi pripravljalni ukrep (3 milijone EUR v letu 2008) na področju svetovnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) naj bi omogočil uporabo rezultatov raziskav v zvezi s storitvijo za hitro ustvarjanje zemljevidov v podporo civilni zaščiti in humanitarni pomoči pri odzivih na krizne razmere.
Galileo
20. Poročevalec je seznanjen z nedavnim sporočilom z naslovom „Galileo na razpotju: izvajanje evropskih programov sistema za globalno satelitsko navigacijo (GNSS)“, po katerem je projekt Galileo po neuspehu javno-zasebnega partnerstva v ključni fazi. Komisijo in Svet želi opozoriti, da je za ta projekt v sedmem okvirnem programu v obdobju 2007–2013 že predvidena milijarda EUR (151 milijonov EUR v PPP za leto 2008) in da medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 predvideva ustrezne instrumente za dodatne potrebe (400 milijonov EUR letno), da bo mogoče zagotoviti finančna sredstva Skupnosti za ta program z veliko evropsko dodano vrednostjo. Opozarja še, da je Parlament med pogajanji o večletnem finančnem okviru Svet in Komisijo večkrat opozoril, da utegne biti financiranje programa Galileo nezadostno.
Konkurenčnost in inovacije (okvirni znesek v večletnem finančnem okviru: 3.621 milijonov EUR)
21. Program za konkurenčnost in inovacije (CIP) je pomemben del strategije obnovljenega lizbonskega procesa. Razdeljen je na več področij politik (naslovi), in sicer na: naslov 2 (podjetja), naslov 6 (energija in transport) ter naslov 9 (informacijska družba). Za ta program je za leto 2008 predviden znesek 403,7 milijona EUR (v PPP za leto 2007 je bil ta znesek 388 milijonov EUR).
Program vseživljenjskega učenja (okvirni znesek v večletnem finančnem okviru: 6.970 milijonov EUR)
22. Program vseživljenjskega učenja, vključno z večjezičnostjo, je eden glavnih programov za večjo kakovost izobraževanja in usposabljanja, ki se financirajo iz podrazdelka 1a. Obsega projekte Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci, Grundtvig, transverzalne dejavnosti in program Jean-Monnet. V drugem letu izvajanja je za ta program namenjenih skupno 899 milijonov EUR, kar je 9 % več kot v proračunu za leto 2007.
Progress (okvirni znesek v večletnem finančnem okviru: 743 milijonov EUR)
23. Progress je celovit program za zaposlovanje in socialno solidarnost, ki podpira izvajanje programa socialne politike (zanj je v PPP za leto 2008 predvidenih 95,7 milijona EUR). Za vzdrževanje socialnega dialoga, prost pretok delavcev, raziskave in posebna poročila na socialnem področju ter pospeševanje in omogočanje socialnega dialoga na evropski ravni (program za socialni dialog in mobilnost „Working for Europe“) je v PPP 2008 namenjenih 65,8 milijona EUR, 3,84 % manj kot v proračunu za leto 2007.
24. Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji je namenjen dodatni podpori delavcem, ki so jih prizadele posledice večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter njihovi ponovni vključitvi na trg dela.
Okvirni znesek za ta sklad je bil določen v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006, in sicer naj bi zanj namenili 500 milijonov EUR letno. Kakšne bodo potrebe po tem instrumentu in kako bo financiranje potekalo v praksi, se bo šele izkazalo.
Vseevropska omrežja (TEN) in program Marco Polo
25. Okvirna zneska v večletnem finančnem okviru sta: 8.013 milijonov EUR za TEN Transport in 450 milijonov EUR za Marco Polo II. Za dejavnosti programa TEN na področju transporta naj bi skupaj namenili 972 milijonov EUR, kar je v skladu z začetnim finančnim načrtom. Na področju energije je 22 milijonov EUR predvidenih za prednostni načrt medsebojnega povezovanja TEN-E, od skupno 155 milijonov EUR, kolikor je v ta namen predvideno v večletnem finančnem okviru za obdobje 2007–2013.
Razdelek 1b – kohezija za rast in zaposlovanje
26. Razdelek 1b finančnega okvira je namenjen strukturnima skladoma – Evropskemu skladu za regionalni razvoj in Evropskemu socialnemu skladu – ter kohezijskemu skladu . Pri oblikovanju proračuna po dejavnostih je povezan z naslednjimi področji politik: regionalno politiko (sklad za regionalni razvoj in kohezijski sklad) ter zaposlovanjem in socialnimi zadevami (socialni sklad).
27. Glavna prednostna naloga v letu 2008 bo zagotoviti gladko izvrševanje in porabo sredstev Skupnosti za operativne programe, dogovorjene v skladu s sprejetimi nacionalnimi strateškimi referenčnimi okviri držav članic.
Odobritve za prevzem obveznosti
28. Odobritve za prevzem obveznosti za razdelek 1b naj bi v letu 2008 znašale 46.878 milijonov EUR, 3,1 % več kot v letu 2007. Od tega naj bi bilo 38.723 milijonov EUR namenjenih strukturnima skladoma (socialni sklad, sklad za regionalni razvoj), kar je 1,0 % več kot v letu 2007, 8.155 milijonov EUR pa kohezijskemu skladu , kar je 14,4 % več kot v letu 2007. Ker strukturna in kohezijski sklad vedno porabijo vsa sredstva, ki so na voljo, v podrazdelku 1b ne bo razpoložljive razlike do zgornje meje.
Odobritve plačil
29. Skupni proračun za plačila v razdelku 1b znaša 40.622 milijona EUR , kar je 7,5 % več kakor v letu 2007. Ta znesek sestavljajo: vnaprejšnja in vmesna plačila v zvezi z obveznostmi v novem finančnem okviru 2007–2013, kar je največja sestavina, nadomestila za neporavnane obveznosti za programe in projekte iz obdobja 2000–2006 ter sredstva za neporavnane obveznosti za programe pred letom 2000. Neporavnane obveznosti za strukturna sklada so v letu 2006 znašale 77,8 milijarde EUR, za kohezijski sklad pa 15,4 milijarde. Tako neporavnane obveznosti za strukturne namene skupaj znašajo 93,2 milijarde EUR, kar je več kot 70 % vseh neporavnanih obveznosti. Poročevalec še ugotavlja, da stornirane odobritve plačil za strukturne sklade v proračunu za leto 2006 skupaj znašajo 3,3 milijarde EUR, če upoštevamo tudi pisni predlog spremembe k spremembi proračuna 6/2006.
30. Poročevalec ima tako dve pripombi o razdelku 1b. Prvič, od Komisije bo zahteval jasnejšo razlago o naravi neporavnanih obveznosti. Meni tudi, da bi moral Parlament upoštevati dejstvo, da so sredstva strukturnih skladov, ki so na voljo dvanajstim novim članicam EU, zgodovinska priložnost, da pridobijo precejšnje zneske za pospeševanje gospodarske rasti in infrastrukturne izboljšave. Parlament bi moral takšna prizadevanja pozorno spremljati in jih tudi podpreti. Poročevalec še ugotavlja, da takšne priložnosti morda v prihodnjih večletnih finančnih okvirih ne bo.
Razdelek 2 – ohranjanje in upravljanje naravnih virov
31. Razdelek 2 je iz finančnega zornega kota največja postavka v PPP za leto 2008, če razdelka 1a in 1b obravnavamo ločeno. Sestavljajo ga naslednja področja politik: 05 – kmetijstvo in razvoj podeželja, 07 – okolje, 11 – ribištvo in pomorske zadeve, 17 – zdravje in varstvo potrošnikov.
32. Komisija je v razdelku 2 predstavila pet delov, ki ne ustrezajo povsem natančno omenjenim področjem politike (zneski obveznosti):
· odhodki, povezani s trgom, in neposredna pomoč: 42.498,9 milijona EUR;
· Razvoj podeželja: 12.570,7 milijonov EUR
· Ribolov: 895,8 milijonov EUR
· okolje: 266,9 milijonov EUR
· drugi ukrepi in programi (vključno z decentraliziranimi agencijami): 43,3 milijonov EUR.
33. To je skupaj 56.275,8 milijona EUR, kar je 25 milijonov EUR več kot v proračunu za leto 2007. Zgornja meja za leto 2008 je v večletnem finančnem okviru določena na 58.800 milijonov EUR, tako da razpoložljiva razlika znaša 2.524,1 milijona EUR. 75,1 odstotka te porabe je obvezne narave
Priloga III – klasifikacija odhodkov v medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju: „odhodki na področju skupne kmetijske politike, povezani s tržnimi ukrepi in neposrednimi pomočmi, vključno s tržnimi ukrepi za ribištvo in sporazumi o ribištvu, sklenjenimi s tretjimi osebami“. , tako da ima v letnem proračunskem postopku o njej zadnjo besedo Svet, stališča Parlamenta pa imajo zelo majhen vpliv.
34. V zvezi s prvo analizo načrtovane porabe v tem razdelku poročevalec opominja, da naj bi bilo prvo usklajevanje v proračunskem postopku za leto 2008 sklicano 13. julija 2007, na njem pa naj bi bil dosežen napredek glede kmetijstva, ribištva ter skupne zunanje in varnostne politike, v skladu s prilogo II medinstitucionalnega sporazuma z dne 17 maja 2006 in ob upoštevanju predhodnega „ad hoc“ postopka.
Kmetijstvo
35. V finančnem okviru za obdobje 2007–2013 sta prvi in drugi steber kmetijske politika združena v razdelku 2, kar omogoča prerazporeditve med neposredno pomočjo in odhodki, povezanimi s trgom, na eni strani ter ukrepi za podeželski razvoj na drugi.
36. S 1. januarjem 2007 je Skupnost opredelila nove pogoje in posebna pravila za odhodke za skupno kmetijsko politiko ter ustanovila dva nova sklada: Evropski kmetijski jamstveni sklad (EAGF) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EAFRD). Uredba Sveta 1290/2005 vzpostavlja enotni pravni okvir za financiranje porabe za skupno kmetijsko politiko ter ustanavlja omenjena nova sklada, ki se financirata iz splošnega proračuna EU.
37. Če si zneske ogledamo podrobneje, je na področju 05 42.216,4 milijona EUR (poglavje 05 02 – 5.003,4 milijona EUR, poglavje 05 03 – 37.213,0 milijona EUR) predvidenih za tržne ukrepe in neposredno pomoč, 12.571 milijonov EUR pa za razvoj podeželja (poglavje 05 04). V PPP 2008 je tako za razvoj podeželja , torej za poglavje 05 04, predvidenih za 12.571 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti, kar je skoraj 200 milijonov EUR več kot v letu 2007.
38. Leto 2008 bo leto pregleda skupne kmetijske politike
Izjava 3 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006. . Parlament, zlasti njegov Odbor za kmetijstvo, naj bi polno sodeloval v tem procesu. Poročevalec je seznanjen z zavezo Komisije, da bo izvedla to nujno potrebno oceno ustreznosti reformirane skupne kmetijske politike v PPP za leto 2008.
Ribištvo
39. Na tem področju obstaja dva instrumenta, ki imata različni pravni podlagi. To sta Evropski sklad za ribištvo, ki je 4. septembra 2006 nadomestil finančni instrument za urejanje ribištva, ter instrument, ki je začel veljati 4. julija 2006 in ki zajema vse preostale ukrepe v zvezi s skupno ribiško politiko, vključno z mednarodnimi ribiškimi sporazumi in pomorskim pravom.
40. Za Evropski sklad za ribištvo je Komisija predlagala 588,5 milijona EUR za prevzem obveznosti in 450,8 milijona EUR za plačila, kar je 3,1 % več oziroma 46,2 % manj kot v letu 2007. Povečanje odobritev za prevzem obveznosti je v skladu z zneskom, ki je za omenjeni sklad predviden v pravni podlagi. Za instrument skupne ribiške politike je predlagala 306,6 milijona EUR za prevzem obveznosti in 288,5 milijona EUR za plačila.
Okolje
41. Okolje je ena od prednostnih politik Komisije v letu 2008, kot je poudarila v letni strategiji politik za leto 2008. To je v skladu s štirimi prednostnimi področji, opredeljenimi v šestem okoljskem akcijskem programu (2002–2012): podnebnimi spremembami, naravo in biotsko raznovrstnostjo, trajnostnim upravljanjem in uporabo virov, ter okoljem in zdravjem.
42. Daleč največji znesek v proračunu za poslovanje je namenjen poglavju 07 03 –„Izvajanje okoljske politike in zakonodaje Skupnosti“ – in sicer 280,6 milijona EUR, od tega je za člen 07 03 07 – „LIFE+ (finančni instrument za okolje 2007–2013)“ – namenjenih za 248,1 milijona EUR obveznosti. Komisija navaja, da se program LIFE+ občutno razlikuje od prvotnega predloga, zlasti v načinu upravljanja (osrednje neposredno upravljanje Komisije namesto neposrednega centraliziranega upravljanja, ki ga izvajajo nacionalne agencije); ta pristop, ki ga je v zakonodajnem postopku za omenjeni instrument Odbor za proračun odločno zagovarjal, pa zahteva dodatna sredstva za generalni direktorat za okolje.
43. V PPP je navedeno, da bo leto 2008 odločilno za politiko EU glede podnebnih sprememb, vendar si poročevalec želi podrobnejših informacij o tem, kako bodo porabljena sredstva za okrepljene dejavnosti na področju podnebnih sprememb, za kar naj bi v letu 2008 namenili 298 milijonov EUR, v primerjavi z 273 milijoni EUR obveznosti v letu 2007.
Razdelek 3a – svoboda, varnost in pravica
44. PPP v letu 2008 za razdelek 3a – svoboda, varnost in pravica – predvideva 691 milijonov EUR, kar je 10,8 % več kakor v proračunu za leto 2007. Vsa poraba v zvezi s poslovanjem v tem razdelku večletnega finančnega okvira je predvidena za dejavnosti v naslovu 18 – torej za območje svobode, varnosti in pravice.
45. Upravni odhodki generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost, predvideni v PPP, naj bi znašali 60,2 milijona EUR, od tega naj bi 55,7 milijona EUR namenili za razdelek 5 večletnega finančnega okvira, 4,6 milijona EUR pa za dejansko področje politike 18 (vrstica 18 01 04). Povečanje v primerjavi s proračunom za leto 2007, kjer so upravni odhodki za naslov 18 znašali 51,3 milijona EUR, je precejšnje.
46. Komisija navaja, da bo leto 2008 po zagonskem obdobju, letu 2007, prvo, ko se bodo v celoti izvajali trije novi splošni programi: za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov, za temeljne pravice in pravosodje ter za varnost in varstvo svoboščin. Kljub temu zadeve v zvezi s sprejemom pravne podlage niso povsem zadovoljive, o nekaterih programih pa se je treba še dogovoriti.
47. V razdelku 3a je precejšnje število agencij. Poročevalec ugotavlja , da je za agencijo FRONTEX znova zahtevano povečanje sredstev v primerjavi z letom 2007 za približno 4 milijone EUR, čeprav ji je bilo že v proračunu za leto 2007 namenjenih 15,3 milijona EUR več kakor v letu 2006. Razlog za povečanje naj bi bila razširitev nalog agencije, vključno z dejstvom, da naj bi v letu 2008 skupine za hitro posredovanje na mejah začele polno delovati. Podobno velja za agencijo EUROJUST, ki naj bi v letu 2008 prejela 1.586.000 EUR več (v PPP za leto 2008 je zanjo predvidenih 20 milijonov EUR) kot v letu 2007, ko so se sredstva zanjo v primerjavi z letom 2006 povečala za 3.714.000 EUR.
Razdelek 3b – državljanstvo
48. Ta podrazdelek zajema tudi javno zdravje, varstvo potrošnikov in civilno zaščito. Zanj je skupaj predvideno 598,5 milijona EUR obveznosti in 694,4 milijona EUR plačil, razlika do zgornje meje pa znaša le 16,5 milijona EUR.
49. Če bodo obveljali zneski iz PPP, bodo odobritve za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2008 za 7,6 % manjše kot v proračunu za leto 2007, odobritve plačil pa za 4,6 %. V dokumentu I o PPP za leto 2008 je na šesti strani zapisano, da si je mogoče to zmanjšanje razlagati z dejstvom, da je bilo že v proračun za leto 2007 vključenih 24,4 milijona EUR za solidarnostni sklad ter 87 milijonov EUR za dokončanje prehodnih ukrepov v Bolgariji in Romuniji . Če torej upoštevamo ta dva instrumenta, se bodo sredstva v primerjavi s proračunom za leto 2007 pravzaprav povečala, in sicer odobritve za prevzem obveznosti za 11,6 %, odobritve plačil pa za 4,6 %.
V PPP za leto 2008 bodo sredstva med pet ključnih elementov porabe v tem podrazdelku razporejena takole:
- pospeševanje evropske kulture in raznolikosti (192,966 milijona EUR);
- informacijska družba in mediji (104,180 milijona EUR);
- decentralizirani agenciji: Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni in Evropska agencija za varnost hrane (102,600 milijona EUR);
- obveščanje o evropski politiki in boljše povezave z državljani (88,630 milijona EUR);
- zagotavljanje dostopa do osnovnega blaga in storitev (72,500 milijona EUR).
50. Za pospeševanje evropske kulture in raznolikosti je v tem razdelku namenjenih največ sredstev. Doseganje glavnega cilja – pospeševanja medsebojnega razumevanja in skupne evropske identitete z razvojem povezav na področjih kulture, mladine in državljanstva – naj bi podprli s tremi programi. Program Mladi v akciji (123,40 milijona EUR) je namenjen spodbujanju aktivnega državljanstva med mladimi in ustvarjanju mrež mladih delavcev in nevladnih organizacij. Program Kultura 2007–2013 (48,79 milijona EUR), namenjen državam članicam in državam kandidatkam, ima tri posebne cilje: pospeševanje mobilnosti kulturnih delavcev, širjenje kulturnih del in medkulturni dialog.
51. Program Državljani za Evropo (29,48 milijona EUR obveznosti) naj bi podprl civilno družbo in številne organizacije, ki se zavzemajo za evropske interese, ter spodbudil pobratenje mest. Program Media 2007 (103,18 milijona EUR obveznosti) na področju informacijske družbe in medijev naj bi ohranjal in povečeval evropsko raznolikost ter evropsko kinematografsko in avdiovizualno dediščino.
52. Cilj komunikacijske in informacijske politike je obveščanje o evropski politiki in vzpostavljanje boljših povezav z državljani. V PPP za leto 2008 je za ta razdelek namenjenih 201,16 milijona EUR. Na pomen komunikacijske politike je bilo opozorjeno na nedavni predstavitvi v Odboru za proračun, kjer so poslanci dolgo razpravljali o relativni vlogi lokalnih in nadnacionalnih strategij ter ustrezni ravni neodvisnosti institucij v komunikaciji z državljani.
Razdelek 4 – EU kot globalni partner
53. Za ta razdelek so predvidene odobritve za prevzem obveznosti v znesku 6,9 milijarde EUR, kar je približno 1,5 % več kot v proračunu za leto 2007, ko so znašale 6,8 milijarde EUR. Za plačila je predvideno 7,9 milijarde EUR, torej 7,7 % več kot lani. Razlika do zgornje meje je precejšnja, znaša namreč 329,9 milijona EUR oziroma približno 5 % razdelka. Ta razlika pa je varljiva, saj je Komisija že napovedala, da bodo potrebe po sredstvih na primer za Kosovo in Palestino verjetno večje, kot je predvideno v PPP. Komisija že zdaj načrtuje, da bo večina ali vsa razpoložljiva razlika porabljena v ta namen, vendar poročevalec takšne vnaprejšnje dodelitve ne more podpreti.
54. Omeniti je treba, da je razlika večja za 200 milijonov EUR, ker se jamstveni sklad za tuja posojila tretjim državam v letu 2008 ne bo financiral iz proračuna. Čeprav bodo v letu 2008 ta dodatna sredstva res na voljo, je potrebna previdnost, saj bo proračun v letu 2009 to postavko v višini 200 milijonov EUR (obvezni odhodki) znova vseboval.
55. Komisija je v PPP navedla, da so odhodki za upravno podporo (nekdanje „vrstice BA“) manjši za 5 % zaradi nezadostnega izvrševanja v preteklih letih in da bo tako za operativne programe na voljo dodatnih 23,3 milijona EUR. Poročevalec pa želi podrobnejše podatke o povečanju oziroma zmanjšanju sredstev za posamezen program. V zvezi s tem poudarja, da so se drugi upravni odhodki na nekaterih področjih povečali.
Zunanji odnosi
56. Za to področje je skupaj predvidenih 3,7 milijarde EUR obveznosti (+3,76 %). Povečanje na nekaterih področjih presega povprečje, na primer na področju skupne zunanje in varnostne politike (+25,6 %), za kar je v PPP za leto 2008 predvidenih 200 milijonov EUR, v primerjavi s 160 milijoni v letu 2007. Tudi povečanje sredstev za malo manj znano (novejše) poglavje odzivanja na krize in svetovne varnostne grožnje je kljub majhnim zneskom precejšnje, kar 20-odstotno, in sicer z 209 milijona EUR v letu 2007 na 249,6 milijona EUR. Takšna povečanja je treba pozorno preučiti, zlasti ker je razlika do zgornje meje v tem razdelku pravzaprav umetna in ker ne gre za področje soodločanja s fiksnimi proračuni.
57. Sredstva za demokracijo in človekove pravice so se povečala za 4,1 %, na 137 milijonov EUR, tudi proračun za sosedsko politiko se je nekoliko povečal, za 2,3 % (na 1,46 milijarde EUR), prav tako proračun za odnose z Latinsko Ameriko, in sicer za 1,1 % (na 342 milijonov EUR). Sredstva za Azijo so se zmanjšala za 2,05 %, na 807 milijonov EUR, kar utegne vplivati na spremenjene proračunske napovedi za Irak in/ali Afganistan.
Trgovina
58. Za prevzem obveznosti je predlagan skupni znesek 77 milijonov EUR (povečanje za 8 %). Znesek je tako majhen zato, ker je pomoč za trgovino v glavnem vključena v geografske instrumente. Natančen znesek pomoči za trgovino, ki jo je predvidela Komisija, bi bilo treba bolj uskladiti z zavezami, danimi na večstranskih forumih.
Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP)
59. Proračunska sredstva za to področje so se v PPP za leto 2008 v primerjavi s proračunom za leto 2007 povečala za 4,6 %, in sicer z 1,24 na 1,3 milijarde EUR. Najbolj so se povečala sredstva za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo, in sicer za 22,3 % oziroma z 82 na 101 milijon EUR. Povečala so se tudi sredstva za varnost preskrbe s hrano, in sicer za 9,3 % oziroma s 198 milijonov EUR v letu 2007 na 216 milijonov EUR.
60. Sredstva za nedržavne akterje so se povečala le nekoliko, za 2,5 % na 213 milijonov EUR, prav tako sredstva za človekov in socialni razvoj, za 2,3 % na 120 milijonov EUR.
Širitev
61. Skupna sredstva za to področje politike so se nekoliko zmanjšala, z 1,06 na 1,03 milijarde EUR (za 2,6 %), kljub temu pa je za glavni instrument, ki se na tem področju izvaja, in sicer predpristopni instrument, skupaj predlagano 1,38 milijarde EUR, pri čemer naj bi se preostanek porabil za druga področja politik. Pomoč naj bi bila na voljo tako obstoječim kot morebitnim državam kandidatkam.
62. Ključni elementi so nadaljevanje pristopnih pogajanj s Hrvaško in Turčijo (kandidatkama), priprave Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot morebitne kandidatke in nadaljnje sodelovanje z Balkanom v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa. Poročevalec znova ugotavlja, da pri prvi oceni PPP ni lahko razlikovati posameznih zneskov za različne države, zato bi bilo verjetno treba razmisliti o večji preglednosti.
Razdelek 5 - Uprava
63. Po PPP za leto 2008 naj bi proračun znašal 7.336 milijonov EUR, tako da rezerva, če upoštevamo prispevke zaposlenih v pokojninski sklad v višini 77 milijonov EUR, znaša 121,2 milijona EUR. Razlika do zgornje meje je v tej fazi postopka 7,61 % večja kot v istem obdobju lani, kljub precejšnjemu porastu pokojnin (10,2 %) in stroškov evropskih šol (11,1 %). Razlika je izračunana ob upoštevanju tehnične posodobitve petega poročila generalnih sekretarjev o razdelku 5 (maj 2006) in domneve, da bo proračun Parlamenta znašal 20 % zgornje meje tega razdelka.
64. Upravni proračun Komisije za leto 2008 naj bi znašal 4.610,7 milijona EUR, skupaj s pokojninami in stroški evropskih šol. To je 5,62 % več kot v proračunu za leto 2007, to povečanje pa občutno presega povprečje zadnjih let za ta razdelek v PPP (v letu 2007 je na primer znašalo 3,88 %). Razlog za povečanje upravnega proračuna je v glavnem zaposlovanje novih delavcev, povezano s povečanim obsegom dela ob širitvi.
65. V ta namen naj bi bilo ustvarjenih 860 novih delovnih mest – 610 za širitev EU-10 in 250 za širitev EU-2 – tako da v primerjavi s kadrovskim načrtom za leto 2007 neto povečanje znaša 785 mest. Zahteva je v skladu z večletnim načrtom, ki je bil proračunskemu organu predložen za obdobje 2003–2008 in potrjen v analizi načrtovanja in optimiranja človeških virov Komisije za izvajanje prednostnih nalog EU, objavljeni 24. aprila 2007. Poročevalec je seznanjen s tem poročilom, ki je odgovor na zahtevo Parlamenta v proračunskem postopku za leto 2007, vseeno pa meni, da se ob tem zastavljajo številna vprašanja, katerih učinek bi bilo treba preučiti v širšem kontekstu vodenja Evropske unije: delež splošnih stroškov, vključno z zaposlenimi, ki niso uradniki; povezave z regulativnimi in izvajalskimi agencijami; decentralizirano in dekoncentrirano upravljanje; zunanji izvajalci, pogodbeni delavci in podobno.
66. Poleg zahtevanih novih delovnih mest v povezavi s širitvijo je Komisija potrdila, da je druge potrebe pripravljena pokriti izključno s prerazporeditvami v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih je Parlament opredelil preteklo leto, Komisija pa v svojem zakonodajnem in delovnem programu. Notranjih prerazporeditev naj bi bilo 287, kar je v skladu s ciljem 1 % prerazporeditev, ki ga je določila Komisija. Druga stran strategije, da se potrebam po delavcih za naloge, ki niso povezane s širitvijo, zadosti izključno s prerazporejanjem, je občutno povečanje števila zunanjih sodelavcev, zaradi česar naj bi se tudi sredstva v ta namen povečala za 6,59 %, z 295,73 na 315,23 milijona EUR.
67. Sredstva za povečano varnost poslopij Komisije v Bruslju in delegacij naj bi se že drugo leto zapored povečala za 9 %. To je v skladu s štiriletnim načrtom, ki naj bi po predvidevanjih Komisije v prihodnje omogočil precejšnje prihranke pri zavarovanju in stroških varnostnega osebja. Komisija bi morala ta načrt podrobneje pojasniti in s številčnimi podatki predstaviti predvidene prihranke v vmesnem obdobju.
Razdelek 6 – nadomestila
68. Ta razdelek se nanaša na dva vira, dogovorjena z Bolgarijo in Romunijo v pristopnih pogajanjih: vir denarnega toka naj bi izboljšal denarne tokove v nacionalnih proračunih, schengenski vir pa je začasni instrument za financiranje nadzornih ukrepov na novih zunanjih mejah Unije. V proračunu za leto 2008 naj bi za ta dva vira namenili 206,6 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira znaša 0,4 milijona EUR.
Agencije
69. Predhodni predlog proračuna za leto 2008 vključuje proračunska sredstva za 25 decentraliziranih agencij v skupnem znesku 524 milijonov EUR, skoraj 19 % več kot v proračunu za leto 2007, ko so te subvencije znašale 441,8 milijona EUR. Skoraj dve tretjini oziroma 62 % celotnega zneska za agencije je razporejenih v naslova 1 in 2 – Stroški zaposlenih in upravni stroški – le 38 % pa je namenjenih odhodkom iz poslovanja (naslov 3).
70. Velik del odhodkov za decentralizirane agencije sodi v razdelek 1 večletnega finančnega okvira, kjer je koncentriranih približno 51 % celotnega proračuna agencij za leto 2008. 38 % celotnega zneska za agencije sodi v razdelek 3, za razdelka 2 in 4 pa je namenjen le majhen delež (7 % oziroma 3 %).
71. Opozoriti je treba, da je stopnja rasti proračunov in števila zaposlenih decentraliziranih agencij občutno večja kot stopnja rasti splošnega proračuna EU. Skupno povečanje obveznosti v PPP za 2008 v primerjavi s proračunom za leto 2007 znaša 2 %, skupno povečanje števila zaposlenih pa 3 %, medtem ko so se subvencije agencij povečale za 19 %, število zaposlenih v njih pa za 10 %.
72. Tudi proračuni in število zaposlenih v agencijah, ki so bile ustanovljene za izvajanje nekaterih programov in se v celoti financirajo iz sredstev, namenjenih delovanju teh programov, naj bi se v letu 2008 občutno povečali, in sicer za 18 % v primerjavi z letom 2007.
73. Ker se bodo tudi v letu 2008 vsi odhodki za zaposlene in upravo decentraliziranih agencij ter vsi stroški izvajalskih agencij, ki so izključno administrativne narave, financirali iz operativnih razdelkov večletnega finančnega okvira, bodo razlike do zgornje meje razdelkov 1, 2, 3 in 4 skupaj manjše za 385 milijonov EUR
Za subvencije decentraliziranih agencij v naslovih 1 in 2 naj bi v letu 2008 skupaj namenili 312 milijonov EUR, 73 milijonov EUR pa za skupne stroške izvajalskih agencij. . Z drugimi besedami: če bi stroške zaposlenih in upravne odhodke agencij (decentraliziranih in izvajalskih) prenesli v razdelek 5, bi bila v letu 2008 razlika do zgornje meje v razdelku 1a večja za 206 milijonov EUR (283 namesto 77 milijonov EUR), v razdelku 2 za 25 milijonov EUR, v razdelku 3a za 51 milijonov EUR (107 namesto 56 milijonov EUR), v razdelku 3b za 86 milijonov EUR (103 namesto 17 milijonov EUR) in v razdelku 4 za 17 milijonov EUR.
74. Ker razlika do zgornje meje v razdelku 5 v PPP za leto 2008 znaša 121 milijonov EUR, bi zaradi omenjenega prenosa zgornjo mejo tega razdelka večletnega finančnega okvira presegli za 264 milijonov EUR, vendar bi lahko tako jasno izračunali dejanski delež upravnih odhodkov EU.
75. Če trenutna prizadevanja Evropske komisije za najem zunanjih izvajalcev ne bodo pospremljena z ustreznim zmanjšanjem števila zaposlenih v matičnem direktoratu Komisije, bo poleg pravilno razporejenih odhodkov v razdelku 5, ki se sicer prav tako povečujejo, vendar zmerno, za upravo vsako leto namenjen večji delež sredstev Unije, ki bi jih bilo treba porabiti za dejavnosti na področjih politik. Zneski za agencije v PPP za leto 2008 so očiten dokaz tega trenda.
Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi
76. Zaradi majhnih razlik do zgornje meje, zlasti v razdelkih 1a, 3a, 3b in 4 večletnega finančnega okvira, je manevrski prostor Parlamenta pri financiranju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov zelo majhen (te postavke imajo namreč v PPP za leto 2008 zaznamek p.m., kar pomeni, da se vse obveznosti, ki jih izglasuje Parlament, financirajo iz omenjene razlike).
77. Poročevalec je zato v skladu z nedavnim delovnim dokumentom, ki ga je pripravil skupaj s poročevalcem o splošnem proračunu za leto 2007, predlagal številna področja, kjer bi lahko Parlament v proračunskem postopku za leto 2008 predlagal nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe. Vseeno znova opozarja na omejitve internega urnika Parlamenta za pripravo osnutkov dopolnitev za prvo obravnavo (roki v septembru), zaradi katerih bo težko ujeti rok 15. junija za predstavitev predlogov za prihajajoči proračunski postopek v skladu s prilogo II medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.
Delovni dokument o strukturnih skladih - stanje izvrševanja
1. Uvod
Delovni dokument se osredotoča na stanje izvrševanja strukturnih skladov (predvsem za programe v letih 2000-2006 in dosedanje izvrševanje v letu 2007). Informacije, zbrane v tem delovnem dokumentu, bodo še posebej pomembne za letošnji proračunski postopek. Posebna pozornost je posvečena neporavnanim obveznostim ("reste à liquider") in izvrševanju v EU-10. Skupni zneski za strukturne intervencije, navedeni v tem delovnem dokumentu, zajemajo tudi Evropski sklad za ribištvo (ESR) in razvoj podeželja (EKSRP in EKUJS) pod naslovom 2 (naravni viri)
Vir vseh tabel v tem delovnem dokumentu je Evropska komisija. .
Za strukturne intervencije pod naslovom 1 b (kohezija) pa so podane tudi podrobnejše informacije.
2. Izvrševanje plačil v 2006
2.1. Plačila za programe v letih 2000-2006
Razpoložljive odobritve znašajo 29,2 milijarde EUR. Plačila so bila nižja od izglasovanega proračuna za 2,8 milijarde EUR (po spremembi proračuna št. 6 je ostal še neplačan znesek v višini 0,1 milijarde EUR).
a) Izvrševanje programov EU-15
Plačila iz programov EU-15 so znašala 26.027 milijonov EUR (iz tega zneska so izvzete inovacije in tehnična podpora).
Tabela 1 primerja dejansko izvrševanje s predvidevanji v začetnih finančnih perspektivah za posamezno obdobje
Glej sporočilo Komisije KOM(2002)528. . Iz tabele je mogoče razbrati, da je razlika med prvotnimi pričakovanji za plačila iz naslova programov 2000-2006 in dejanskim izvrševanjem narasla na 4,1 milijarde EUR, kar je za 1,9 milijarde EUR več kot v letu 2005. Presenetljivo pa je, da bi se v primeru, če bi se plačila Španiji in Veliki Britaniji v letu 2006 nadaljevala po začrtani poti, razlika med predvidevanji v finančni perspektivi in dejanskimi plačili prvič v zgodovini znižala. Kumulativni zaostanek plačil iz let 2000-2006 je 29,6 milijarde EUR.
Tabela 1: Primerjava med predvidevanji v finančni perspektivi in realizacijo proračuna, EU-15
b) Izvrševanje programov EU-10
Vsa plačila iz programov EU-10 (programi INTERREG, inovacije in tehnična podpora so izvzeti) so sestavljena iz povračil odhodkov. Realizacija je sicer za približno 0,3 milijarde EUR nižja od zneska, ki ga je sprejel Evropski svet v Kopenhagnu, vendar je razlika občutno manjša kot 2005, ko je izjemno nizko izvrševanje vmesnih plačil privedlo do razlike med predvidevanji in dejanskimi plačili v višini 1,4 milijarde EUR. Dejansko izvrševanje je za prvotnimi predvidevanji zaostajalo tudi pri programih EU-15 v začetku obdobja 2000-2006, vendar je bila razlika izrazitejša za EU-10. Kumulativni zaostanek plačil (glede na "kopenhagenska" predvidevanja) iz let 2004-2006 je bil 1,8 milijarde EUR.
Tabela 2: Primerjava med predvidevanji v finančni perspektivi in realizacijo proračuna, EU-10
2.2 Plačila za stare programe
Nadaljevanje izvajanja programov, zasnovanih pred letom 2000, je treba končati, kakor hitro je mogoče.
Glavnina končnih plačil je že izvedena, zato je delež neporavnanih obveznosti dokaj nizek. Izvedena so bila plačila za programe, za katere so morale nacionalne oblasti posredovati dodatne informacije, ter programe, katerih dokončna izvršitev je bila zadržana zaradi tekočih pravnih postopkov. Zaključna plačila v letu 2006 so znašala 254 milijonov evrov. Razliko med začetnim proračunom v višini 140 milijonov EUR in dejanskim izvajanjem so pokrili prenosi iz proračunskih sredstev za obdobje 2000-2006.
2.3. Prenosi v letu 2006
Zgoraj navedene številke predstavljajo le polovico zgodbe: poleg izglasovanega proračuna in sprememb proračuna je treba upoštevati tudi vse prenose v letu 2006. Le tako lahko namreč dobimo verodostojen prikaz izvrševanja v letu 2006. Celoten postopek je zaradi navedenih dejstev precej netransparenten, kar otežuje natančno spremljanje izvrševanja proračuna.
EKUJS je bil deležen dodatnih prerazporeditev odobritev plačil v višini 220,11 milijonov EUR.
Proračunskemu organu sta bili v vednost poslani dve zahtevi za prerazporeditev. Nanašali sta se na prenose med poglavji proračunskih postavk za upravne izdatke v dobro Evropskega socialnega sklada (odobritve plačil v višini 211.094 EUR) in FIUR (odobritve obveznosti in plačil v višini 200.000 EUR).
Številne prenose je izvedla Komisija sama, in sicer v skladu s posebnimi pravicami Komisije, zapisanimi v finančni uredbi. Po besedah Komisije naj bi bile prerazporeditve odobritev plačil potrebne zaradi prilagoditve proračuna različni hitrosti izvrševanja skladov in proračunskih vrstic.
2.4. Povišanje števila plačil ob koncu leta 2006
Ko gre za strukturne sklade, se večina obveznosti prevzame v začetku leta, medtem ko se število plačil poveča proti koncu leta. Uredba o strukturnih skladih države članice poziva, da svoje vloge za plačilo pošljejo v treh serijah, od katerih se zadnja izteče 31. oktobra. Kljub temu pa Komisija še vedno prejme številne vloge za plačilo po izteku roka.
2.5. Izvrševanje po državah članicah (glej tudi poglavje 5 o neporavnanih obveznostih)
Od 2003 se je absolutni znesek neporavnanih obveznosti (RAL) za nekatere države članice sicer zmanjšal, vendar je to prej izjema kot pravilo, ki jo je moč pripisati hitrejši dokončni izvršitvi programov iz obdobja pred letom 2000 v nekaterih državah. Leta 2006 sta RAL zmanjšali samo dve državi članici, in sicer Združeno Kraljestvo (572 milijonov EUR) in Irska (99 milijonov EUR). V njih so bila plačila višja od obveznosti. Pet največjih upravičenk, (naštetih po vrsti), Španija (na njen račun gre skoraj četrtina vseh plačil), Nemčija, Italija, Portugalska in Grčija, prejme več kot 70 % vseh plačil.
Kot je bilo za pričakovati, se po treh letih izvrševanja (v primerjavi s sedmimi leti za EU-15) še nobena od novih držav članic ni prebila med največje upravičence do sredstev iz strukturnih skladov. Skupaj je bilo v države EU-10 plačanih 39% sredstev. Največ je prejela Poljska, saj njena plačila predstavljajo več kot polovico vseh plačil, izplačanih v EU-10.
V 2007 bodo tako obveznosti kot plačila predvidoma povečini zgoščena v zadnjih mesecih leta z izrazitim vrhuncem v decembru. Dodatne in nepredvidene zamude, tudi manjše, lahko bistveno vplivajo na potek celotnega izvrševanja v 2007.
3. Prenehanje pravic za prevzem obveznosti N+2
Tabela 3 prikazuje relativno pomembnost prenehanja pravic za prevzem obveznosti N+2, do katerega je prišlo leta 2006, glede na ustrezni delež obveznosti 2003 za posamezno državo članico. Po mnenju Komisije je to zanesljivejši indikator uspešnosti posamezne države članice kot pa absolutni znesek prenehanj pravic za prevzem obveznosti, saj se višina letnih obveznosti od države do države članice precej razlikuje.
Luksemburg je država, ki je izgubila največji delež sredstev, dodeljenih za 2003 (2,2 milijona EUR, kar je 15 % obveznosti, prevzetih v 2003), čeprav je bilo to prvo leto prenehanja pravic za prevzem obveznosti za programe te države članice. Visoko stopnjo prenehanja pravic za prevzem obveznosti (14 %) je imela tudi Danska. Omeniti velja tudi prenehanja pravic za prevzem obveznosti za INTERREG (2,4 %), Belgijo (2 %), Nemčijo (1,4 %) in Francijo (1,1 %). Pravice za prevzem obveznosti so prenehale veljati tudi za preostalih sedem držav članic, vendar je šlo v vseh primerih za vrednosti, ki so manjše od 1 % ustreznega deleža obveznosti.
Tabela 3: Prenehanje pravic za prevzem obveznosti N+2 za posamezno državo članico v 2006 in v primerjavi z letom 2003
* INTERREG is multi-country
Nižji kot je bil skozi čas izgubljeni delež obveznosti, uspešnejša je bila država članica/sklad/cilj pri dejanski uporabi dodeljenih finančnih sredstev v letih 2000-2006. Indikator uspešnosti je skupni delež nabranih prenehanj pravic za prevzem obveznosti glede na celotni delež obveznosti (od 2000 do 2003), ki so bile doslej podvržene prenehanjem pravic za prevzem obveznosti n+2.
Med državami članicami imajo Nizozemska, Danska in Luksemburg, Interreg (več držav), Belgija, Irska in Švedska stopnjo prenehanja pravic za prevzem obveznosti, ki je višja od povprečja 0,68 %. Ne glede na to pa Nizozemska izstopa iz te skupine, saj so vrednosti zanjo kar nekajkrat višje od vrednosti za druge države
Prenehanje pravic za prevzem obveznosti je povečini povezan s počasnim zagonom programov, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada .
Med skladi imata Evropski sklad za regionalni razvoj in Evropski kmetijski in usmerjevalni sklad nižje stopnje prenehanja pravic za prevzem obveznosti od povprečja. Pri ciljih navedeno drži za cilja 1 in 2, pa tudi vsi drugi cilji/pobude imajo stopnjo prenehanja pravic za prevzem obveznosti, višjo od povprečja.
Tabela 4: Relativna pomembnost kumulativnih prenehanj pravic za prevzem obveznosti do konca 2006 po državi članici
* INTERREG multi-country
4. Neporavnane obveznosti (RAL)
4.1. Nespremenjeno stanje neporavnanih obveznosti - razlog za skrb
Dne 5. julija 2007 je bilo neporavnanih obveznosti za 92.693 milijonov EUR. Večina (več kot 65 milijard EUR) je namenjenih projektom v okviru cilja 1. Opozoriti je treba na dejstvo, da znesek ne vsebuje neporavnanih obveznosti iz obdobja pred letom 2000 (teh je bilo konec 2006 za 923 milijonov EUR). Po mnenju Komisije naj bi bil dokaj visok obseg neporavnanih obveznosti (RAL) posledica regulativnega okvira. Komisija meni tudi, da je RAL v približni višini dvoletnega zneska obveznosti povsem običajen. Vendar pa se v tem trenutku RAL že približuje znesku v višini triletnih obveznosti. Poročevalci se zato sprašujejo, ali je RAL v višini dvoletnega zneska obveznosti dejansko običajen. Zato pozivajo Komisijo in države članice, naj namenijo temu vprašanju več pozornosti.
Tabeli 5 in 6 prikazujeta razvoj skupnega zneska neporavnanih obveznosti za strukturne sklade (vsa programska obdobja skupaj) od leta 1994. Analiza neporavnanih obveznosti zajema vse obveznosti strukturnih skladov, razvrščene pod politična področja 04 (zaposlovanje in socialne zadeve), 05 (kmetijstvo in razvoj podeželja), 11 (ribištvo) in 13 (regionalna politika).
Tabela 5: Izvrševanje obveznosti in plačil ter neporavnane obveznosti ob koncu vsakega leta (v milijonih EUR)
Tabela 6: Neporavnane obveznosti ob koncu leta v milijonih EUR (leva lestvica) in stopnja povečanja (desna lestvica)
Po mnenju Komisije sta za povečanje neporavnanih obveznosti v 2006 kriva dva dejavnika. V prvi vrsti je za povečanje kriva nizka raven izvrševanja programov EU-10, povezana z dejstvom, da so bila vsa vnaprejšnja plačila za te programe izvršena v letih 2004 in 2005. Drugi dejavnik pa so neobičajno nizka plačila Španiji.
Tabela 7: Neporavnane obveznosti po skladu ob koncu 2006 (v odstotkih skupnega zneska)
Leta 2006 sta bili Italija in Španija državi članici z najvišjim deležem neporavnanih obveznosti. Sledili sta jima Grčija in Nemčija. Delež neporavnanih obveznosti iz obdobja pred letom 2003 je zanemarljiv za vse države članice.
Če bi države članice programe izvajale približno enako hitro, bi njihove neporavnane obveznosti morale biti sorazmerne z deležem prevzetih obveznosti. Do odstopanj med obema vrednostma prihaja, ker nekatere države članice svoje programe izvajajo hitreje kot druge.
V relativnem pomenu gre največji porast neporavnanih obveznosti pripisati programom EU-10 (več kot 50 %), medtem ko se je znesek neporavnanih obveznosti za programe EU-15 povečal za manj kot 10 %. Posledično je skupni delež neporavnanih obveznosti EU-10 iz 8 % leta 2005 narasel na 12 % leta 2006.
4.2. Napoved za 2007
Kot je zapisano v nedavno objavljenem obvestilu o proračunski napovedi, Komisija uvršča plačila neporavnanih obveznostih (RAL) za strukturne intervencije (povečini za GD REGIO) med skrb vzbujajoča področja.
Trenutno je izvrševanje plačil za strukturne intervencije za napovedmi zaostajalo za skoraj 1 milijardo EUR, predvsem zaradi poznih predložitev računov in odloženih plačil. Od tega področja je v veliki meri odvisen tudi končni letni rezultat za proračun EU.
Komisija je posredovala naslednje podrobnejše informacije o različnih skladih:
ESSR: Cilj 2 ESSR (-250 milijonov EUR) in v manjši meri Urban (-20 milijonov evrov) so zaradi odločitve Komisije, da zadrži plačila Angliji, prejeli manj plačil, kot je bilo pričakovano. Napredek je odvisen od tega, ali bo Anglija sposobna izpolniti zahteve. GD REGIO trenutno pričakuje popolno izvrševanje ob koncu tega leta.
Kohezijski sklad: trenutno odstopanje od napovedi (-400 milijonov EUR) se bo kmalu zmanjšalo zaradi zahtevkov za plačilo, ki jih je pred kratkim vložila Grčija. Tri države (Poljska, Madžarska, Češka) trenutno precej zaostajajo za lastnimi napovedmi. V primeru Poljske se zahtevki za plačilo iz kohezijskega sklada ponavadi vložijo proti koncu leta. Tudi leto 2007 ni izjema, zato se zahtevki za plačilo pričakujejo od septembra naprej. V primeru Madžarske je za poznejšo vložitev zahtevkov za plačilo morda kriva reorganizacija strukture izvajanja v sektorju za promet. Na češkem ministrstvu za promet pa so se ubadali s precejšnjimi težavami, saj so se morali prilagoditi spremembam sistema finančnih tokov v državi, zato letos še niso poslali zahtevkov za plačilo iz kohezijskega sklada v namene projektov s področja prometa. GD REGIO v tej fazi še vedno pričakuje popolno izvrševanje ob koncu tega leta.
ESS: celotno izvrševanje je bolj ali manj v skladu z napovedmi, le cilj 1 ESS (+129 milijonov EUR) je malenkost nad, cilj 3 ESS (-166 milijonov EUR) pa malenkost pod predvidevanji. Slednji je delno posledica blokiranih plačil Nizozemski. Ta namreč čaka na rezultate nacionalne revizije, ki je sledila negativnemu mnenju revizorjev Komisije. V GD EMPL menijo, da je še prezgodaj potegniti zaključke o enoletnem izvrševanju.
Razvoj podeželja: kar zadeva EKUJS/Usmerjevalni sklad, se ključne težave s plačilom skrivajo v programih cilja 1 EU-25 (-235 milijonov EUR). EKUJS/Jamstveni sklad za EU-10 trenutno kaže precej bolje od predvidevanj (+485 milijonov EUR), predvsem zaradi dejstva, da je iz Poljske prispel pomemben zahtevek za plačilo, prej kot je bilo pričakovati. GD AGRI trenutno pričakuje popolno izvrševanje sredstev za razvoj podeželja ob koncu leta.
5. Začetek novih večletnih programov (2007-2013)
Po besedah Komisije (nedavne informacije v obvestilu o proračunski napovedi GD za proračun) novi programi v zvezi s strukturnimi intervencijami še vedno niso v polnem zagonu. Komisija je pred kratkim izvedla primerjavo novih programov z začetno fazo programov iz obdobja 2000-2006.
Začetek izvajanja novih programov strukturnih intervencij je odvisen predvsem od tega, ali države članice pravočasno predložijo kakovostne operativne programe in tega, ali jih Komisija sprejme.
Postopek pogajanja o novih programih za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Evropski socialni sklad (ESS) poteka po načrtih.
· Nekatere obveznosti za ESRR in ESS so bile izpolnjene že pred predvidenim časovnim načrtom. Po predvidevanjih bo večina operativnih programov sprejetih septembra in oktobra, tako da bo pred iztekom leta na voljo še dovolj časa za vnaprejšnja plačila. Do težav lahko pride, če vsebina programov ni zadovoljiva in jo je treba dopolniti. V tem primeru lahko pride do zamud.
· Kljub temu pa bo začetek novih programov v primerjavi z letom 2000 spremljalo manj težav, saj so v letu 2006 sprejete že vse uredbe (medtem ko je bila v obdobju 2000-2006 uredba za cilj 2 denimo sprejeta šele v drugi polovici leta 2000). Prav tako je sedaj kohezijski sklad del programa, skupaj s strukturnim skladom, tako da so projekti kohezijskega sklada vključeni v operativne programe. To omogoča zgodnejši prevzem obveznosti (in vnaprejšnja plačila).
Kar zadeva Evropski sklad za ribištvo (ESR) in razvoj podeželja (EKSRP) pod naslovom 2 (naravni viri), je slika takšna:
GD AGRI je prejel programe za del finančnih okvirov za to obdobje, prvi programi pa bi morali biti sprejeti junija. Vendar pa sta bila sodeč po informacijah, ki so jih prejeli poročevalci, doslej odobrena samo 2 programa od pričakovanih 94. Če pomislimo, da je politika razvoja podeželja ena od prioritet, ko gre za strukturne operacije pod novimi finančnimi perspektivami, je takšen rezultat precej slab. Nekatere države članice še niso poslale svojih programov v odobritev. Trenutno stanje je, kot kaže, nesprejemljivo, saj se je programsko obdobje začelo pred 8 meseci (glejte Skupno izjavo Sveta in Parlamenta, o kateri so se dogovorili na usklajevalnem sestanku 13. julija 2007: glede na to izjavo bo Parlament dosledno nadzoroval odobritve operativnih programov).
V pravnem okviru reforme skupne kmetijske politike so bila neposredna plačila spremenjena, tako da bo mogoče pridobiti več denarja za razvoj podeželja. Projekt je treba začeti, kakor hitro je mogoče. Komisija nosi pri tem vso odgovornost za pravočasno in brezhibno izvrševanje politike razvoja podeželja.
· ESR: GD za ribištvo opozarja, da bodo operativni programi (po en na državo članico) za nekatere države članice zamujali. V nasprotju z drugimi strukturnimi skladi uredba ESR ne določa rokov za predložitev operativnih programov. Doslej je svoje operativne programe predložilo le nekaj držav članic, pa še ti so vsebovali relativno majhne zneske glede na celoten finančni okvir ESR. GD za ribištvo pričakuje predložitev večjih operativnih programov do konca julija. Stanje v sredini septembra bi moralo dati jasnejšo sliko morebitnih tveganj.
6. Napovedi plačil v letu 2008 za države članice
Komisija je države članice pozvala, naj napovedi v zvezi s plačili za 2008 vložijo do 30. aprila 2007. Odbor za proračun je te informacije zahteval, ker bodo ključnega pomena pri sprejemanju proračuna za 2008 in oblikovanju plačil. Več držav članic je informacije posredovalo prepozno, druge pa morajo še vedno vložiti napovedi za več programov. Posledično Komisija v tej fazi še ne more predstaviti primerjalnega pregleda napovedi. Prav tako ni mogoče objaviti povzetka napovedi za nove programe 2007-2013. Za programe 2000-2006 je situacija malenkost boljša. 85 % napovedi za programe strukturnih skladov je vloženih in preverjenih, medtem ko je bilo poslanih le 50 % napovedi za programe INTERREG. Za obdobje pred letom 2007 manjkajo informacije o projektih kohezijskega sklada za 3 države članice.
Kljub temu bi Komisija lahko objavila primerjalni pregled doslej prejetih in preverjenih informacij, in sicer na osnovi naslednjih predpostavk:
• Kar zadeva programe za obdobje 2007-2013, Komisija predpostavlja, da so napovedi enake PPP.
• Kar pa zadeva programe in projekte v obdobju 2000-2006, Komisija predpostavlja, da so manjkajoče napovedi enake napovedim, posredovanim za zahtevke za plačilo za 2006.
Upoštevajoč te predpostavke je Komisija objavila primerjavo med napovedmi držav članic za 2008 s PPP 2008, prikazano v tabeli 20:
Vir: Evropska komisija
Napovedi držav članic v zvezi s plačili, kot so izračunane v zgornji tabeli, so presegle PPP za 30 % ali skoraj 13 milijard EUR. Povedati je treba, da so bile napovedi preprosto preveč optimistične, saj so bile od dejanskega stanja višje za več kot 20 %. V 2006 so bile napovedi višje od dejanskega izvrševanja za 33 % ali 9,6 milijarde EUR. Po podatkih Komisije so napake v napovedih držav članic zmeraj presegale 6 milijard EUR.
Izpostaviti je treba tudi, da je decembra 2006 prišlo do primanjkljaja odobritev plačil za strukturne sklade v višini 500 milijonov.
7. Zaključki - ČAS JE DENAR!
Da bi se izognili dodatnim zamudam pri izvrševanju programov 2007-2013 in da bi kar v največji možni meri preprečili ponovitev težav iz programov 2000-2006 je treba izvesti naslednje nujne in takojšnje ukrepe:
1.) Naslednji najpomembnejši korak je brez dvoma dokončna izpeljava operativnih programov. 17. avgusta je bilo sprejetih zgolj 61 od 314 operativnih programov za ESSR in kohezijski sklad, večine programov pa Komisija še ni sprejela (glej tabelo 8 spodaj). Posebno pozornost velja nameniti programom razvoja podeželja, saj ti bistveno zaostajajo za zadanimi cilji.
Pomemben korak v pravo smer je bilo sprejetje naslednje SKUPNE IZJAVE Sveta in Parlamenta, o kateri so se dogovorili na usklajevalnem sestanku 13. julija 2007:
Strukturni in kohezijski skladi ter programi za razvoj podeželja 2007–2013
„ Evropski parlament in Svet velik pomen pripisujeta temu, da Komisija hitro sprejme operativne programe in projekte, ki jih predstavijo države članice v zvezi z novimi programi strukturnih in kohezijskih skladov za obdobje 2007–2013 ter programi, ki se financirajo v okviru razvoja podeželja . Da bi se izognili preteklim izkušnjam iz začetka programskega obdobja 2000–2006, bosta Evropski parlament in Svet zaradi večje učinkovitosti in dobrega upravljanja skrbno in redno spremljala postopek odobritve operativnih programov in projektov. Za ta namen se od Komisije zahteva, da še naprej zagotavlja redna posebna orodja za spremljanje med proračunskim postopkom, vključno s shematskim prikazom.“
V pravnem okviru proračunskega postopka za leto 2008 je treba posebno pozornost posvetiti sprejetju programov in zmanjšanju neporavnanih obveznosti.
2.) Kakor hitro je mogoče, je treba izpolniti še nekaj preostalih nacionalnih strateških referenčnih okvirov (NSRF) in sprejeti odločitev v zvezi z njimi.
3.) Postopek plačevanja neporavnanih obveznosti (RAL) se mora bistveno izboljšati: kot smo že omenili zgoraj, je RAL za strukturne sklade konec leta 2006 znašal skoraj 78 milijard EUR. V primerjavi z vsemi plačili v PPP za 2008, ki znašajo 121 milijard, je to dokaj visok znesek.
Poročevalci se ne strinjajo s Komisijo, ki meni, da je RAL v višini dvoletnega zneska obveznosti povsem običajen.
4.) Zamude so znova dokazale, da je trenutni postopek preveč zamuden in natančen. Preučiti in razviti je treba boljši način izvajanja strukturne politike, ki temelji na jasni razdelitvi odgovornosti in upoštevanju pristojnosti celotne EU in posameznih držav članic.
Tabela 9: Obveznosti in plačila držav članic v letih 2000-2006, vsi programi (vrednosti v milijonih EUR)
Tabela 10: Neporavnane obveznosti za programsko obdobje 2000-2006 po državi članici ob koncu leta 2006 (milijoni EUR)
Tabela 11: Dodelitev sredstev iz strukturnih skladov EU-10 za obdobje 2004-2006, porazdelitev med države članice (INTERREG, tehnična podpora in inovacije, ki jih ni mogoče pripisati posamezni državi članici, so izvzeti)
Tabela 12: Vsa plačila ob koncu 2005 in nova plačila v letu 2006 v državah članicah EU-10 (glavni programi in pobuda skupnosti EQUAL) v primerjavi z nacionalno dodeljenimi sredstvi za obdobje 2004-06
Vsa plačila za programe EU-10, opravljena v letu 2006, so bila vmesna plačila, saj so bila vsa predplačila izvršena v letih 2004 in 2005.
Delovni dokument o skupinah za spremljanje
Uvod
1. Med proračunskim postopkom za leto 2007 je bilo vprašanje ustreznega kakovostnega in količinskega spremljanja ter izvajanja proračuna temelj sprejete strategije. To se je izrazilo tudi s sprejetjem skupne izjave za zagotavljanje primernega izvajanja proračuna na novembrskem usklajevalnem sestanku (Priloga 1).
2. Leta 2007 se je prizadevanje Odbora za proračun za boljšo porabo javnih sredstev in pregled izvajanja programov s strani Komisije nemoteno preneslo tudi v postopek za leto 2008, ker je poudarek na jasnem oblikovanju proračuna in upravljanju na podlagi dejavnosti ključni element za doseganje boljših rezultatov.
3. Eden od pomembnih načinov za boljšo proračunsko analizo programov EU in zagotovitev boljšega izvajanja (skupaj s specializiranimi odbori in Komisijo) so tako imenovane „skupine za spremljanje“. Po več razpravah na sestankih koordinatorjev Odbora za proračun je bilo 7. maja 2007 sklenjeno, da se bo leta 2007 organiziralo več takšnih razprav (glej Prilogo 2 za seznam razprav in povzetek njihovih rezultatov). Opozoriti je treba, da skupina za spremljanje dejansko pomeni sorazmerno neformalno organizirano „kratko zaslišanje glede proračunskih vprašanj“, ki vključuje zadevne specializirane odbore ter temelji na strokovnem znanju in sodelovanju Komisije.
4. Na tem sestanku so koordinatorji sprejeli tudi skupni pristop k metodologiji, obliki in dokumentaciji za takšne sestanke. Ta vključuje zlasti potrebo po tesnem sodelovanju s specializiranimi odbori in po tem, da se izkoristi možnost preučitve (povezovanja) vidikov proračuna, ki se izvaja (leto n), in tekočega proračunskega postopka (n+1).
5. Za združevanje vidikov proračunov n in n+1 bi ti sestanki običajno potekali od maja do julija ter se po potrebi podaljšali do septembra, tj. ko je na voljo predhodni predlog proračuna in pred prvo obravnavo EP. Zaradi takšnega časovnega razporeda bi skupine lahko, če bi tako želeli njeni člani, sprejele in obravnavale nekatere delovne dokumente s predhodnimi predlogi proračuna (tj. izjave o dejavnosti v okviru oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti) ter elemente/področja, vključene v obvestilo Komisije o obveščanju o proračunskih napovedih.
6. Splošne teme in posebni programi/področja za obravnavo so se določile s posebnim sklepom koordinatorjev. V bolj operativnem smislu so se te teme nato „dodelile“ glavnim poročevalcem, ki so v sodelovanju s sekretariati začeli načrtovati posebno organizacijo.
7. Do zdaj (julij 2007) se je organiziralo pet skupin, zadnja (kmetijstvo) pa se bo oblikovala v septembru.
8. Metodologija, ki so jo potrdili koordinatorji
Vsak sestanek bi lahko na splošno vključeval dva dela, tj . izvajanje v letu 2007 in napovedi za leto 2008.
Na podlagi teh naslovov bi vsebina razprav lahko vključevala:
Ø Uspešnost (je uresničevanje zastavljenih ciljev uspešno)?
Ø Kako Komisija izvršuje odobrena proračunska sredstva za leto 2007?
Ø Kaj se izvršuje glede na načrt?
Ø Katera so težavna področja, zlasti tista, opredeljena kot del obveščanja o proračunskih napovedih?
Ø Učinkovitost (je sedanji sistem najbolj stroškovno učinkovit za doseganje zastavljenih političnih ciljev)?
Ø Si je treba v prihodnjih letih prizadevati za spodbujanje dopolnjevanja in sinergije z drugimi programi?
Ø Ali obstaja potreba po boljšem usklajevanju zadevnih instrumentov/organov?
Ø Kako se upoštevajo posebne pravice Parlamenta? (Tudi v zvezi s kakršnimi koli poskusnimi projekti/pripravljalnimi ukrepi in/ali pripombami, sprejetimi v okviru proračuna.)
Ø Kaj je predlagano v predhodnem predlogu proračuna in, zlasti če se zahtevajo spremembe, kakšna je njihova utemeljitev? (Povezava z izjavami o dejavnosti, priloženimi predhodnemu predlogu proračuna.)
Ø Kakšne so posebne zahteve ali skrbi odgovornih specializiranih odborov?
Dosedanje izkušnje in napovedi za prihodnost:
Obravnava vseh navedenih elementov na enem sestanku je bila očitno preveč ambiciozen cilj. Namesto tega je bilo zelo koristno, da so se pisna vprašanja v zvezi z nekaterimi področji Komisiji predložila kot „vprašanja, ki jih vlaga EP“ ter so bila uporabna kot vsebinska usmeritev za razpravo in (prav tako pisne) zahteve za posebne informacije.
Za še natančnejšo obravnavo navedenih področij je treba predvideti daljši čas za pripravo. Letos so izjemno kratki časovni roki glavnim poročevalcem omogočili le oblikovanje lastnih sklopov vprašanj na podlagi strokovne pomoči sekretariata (vključno s sekretariati specializiranih odborov).
Dodatni ukrep bi lahko bil, da se ta del priprav prepusti glavnim poročevalcem, vendar je še bolj pomembno, da se skupinam zagotovi več časa za predložitev vprašanj in pravočasni sprejem uradnega vabila, ki sledi ustrezni odločitvi koordinatorjev, da bodo organizirali takšne sestanke.
Drugo vprašanje, o katerem je treba razmisliti, je, ali se morajo sestanki bolj usmeriti k podrobni obravnavi vidikov oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti in upravljanja na podlagi dejavnosti ob upoštevanju izjav Komisije o dejavnosti.
Namesto tega se lahko ohrani večja „prilagodljivost“ sestankov in se jih usmeri le k nekaterim interesnim področjem in/ali vprašanjem specializiranih odborov in političnih skupin v Odboru za proračun. Prednost te možnosti je seveda večja političnost in aktualnost, vendar na drugi strani ciljev, kazalnikov uspešnosti in izmerjenih rezultatov na področju oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti mogoče ne preučuje dovolj poglobljeno. To je mogoče razumeti kot prednost in ne kot pomanjkljivost.
9. Oblika, ki so jo potrdili koordinatorji
Sestanki skupine za spremljanje:
Ø bodo potekali pod skupnim vodstvom glavnih poročevalcev za leti 2007 in 2008;
Ø se bodo organizirali z zadevnim specializiranim odborom (zlasti s pripravljavci osnutka proračuna);
Ø bodo odprti za vse zainteresirane člane Odbora za proračun;
Ø bodo odprti tudi za člane Odbora za proračunski nadzor;
Ø bodo trajali približno 2 uri;
Ø bodo običajno potekali v Bruslju; (sodelovanje Komisije);
Ø ne bodo imeli na voljo storitev tolmačenja (za neuradne sestanke ne velja Kodeks o večjezičnosti). Zato bodo postopki običajno potekali v angleškem/francoskem jeziku;
Ø Komisija bo vedno sodelovala. Vabila je treba poslati GD za proračun in zadevnim specializiranim generalnim direktoratom;
Ø Ustrezna raven, na katero je treba nasloviti vabilo, je generalni direktor ali direktor. Dejanske udeležence določi Komisija, ker se je natančno operativno poznavanje programov izkazalo kot pogoj za uspešne sestanke.
Dosedanje izkušnje in napovedi za prihodnost:
Sedanji postopek je bil morda izjemen, ker je bilo treba v zelo kratkem času organizirati precejšnje število sestankov (5). Čeprav so splošne pripombe drugih odborov pozitivne (očitna naklonjenost možnosti, da se posebna pomembna vprašanja zastavi „nekaj prisotnim visokim uradnikom Komisije“, in možnosti pisnih zahtev za dodatne informacije), se lahko položaj dodatno izboljša s sprejetjem manj napornega časovnega razporeda v naslednjih letih.
To bi omogočilo tudi izboljšanje osnovne dokumentacije vsake skupine. Letos je Evropska komisija za zadevno temo zagotovila standardizirani „informativni list“. To je bil dejansko izvod že obstoječih izjav o dejavnosti, priloženih predhodnemu predlogu proračuna.
Koristen je bil, ker je Komisija dejansko zelo tesno sodelovala pri pripravi osnovne dokumentacije za to pobudo Odbora za proračun. Njegova pomanjkljivost je bila, da se je obravnaval kot preveč strokoven (mogoče zaradi predstavitve), poleg tega pa tema, izbrana za skupino za spremljanje, mogoče ne ustreza izjavi o dejavnosti oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti.
Po predvidevanjih je bila Komisija zastopana na ravni generalnih direktorjev ali direktorjev. To je seveda omogočilo ustreznejše odgovore na vprašanja, ki so pogosto bolj politična kot strokovna.
V praktičnem in organizacijskem smislu se je izkazalo, da je ena ura ali ena ura in pol ustrezen čas trajanja sestankov, ki zagotovi osredotočenost razprave.
Izkazalo se je, da je zelo koristno, če Komisija vsako temo predstavi s pregledom sedanjega stanja, vendar so bile v nekaterih primerih te predstavitve nekoliko preveč podrobne in za nestrokovnjake težko razumljive.
10. Dokumentacija, ki so jo potrdili koordinatorji
Ø Vedno je treba zagotoviti informacije o ozadju (kot je „obrazloženi dnevni red“).
Ø Po potrebi se lahko za predložitev podatkov o izvrševanju itd. uporabijo tudi strokovni „informativni listi“ o posebnem programu/proračunski vrstici.
Ø Sestaviti je treba povzetek vsakega sestanka, ki se lahko uporabi tudi kot „opomnik“ za mogoče dodatno ukrepanje glede proračunskega postopka/predlogov sprememb.
Dosedanje izkušnje in napovedi za prihodnost:
Kar zadeva razprave s Komisijo, so se kot najboljši izkazali podrobnejši/bolj osredotočeni dnevni redi.
Za takšne skupine bi se lahko osnovna dokumentacija dopolnila.
To bi bilo mogoče s prilagajanjem informativnih listov, ki jih pripravi Komisija. Zdaj dokumenti, ki jih zagotavlja Komisija, nimajo veliko dodane vrednosti, čeprav so zelo uporabni kot osnovna strokovna pomoč.
Drugi način bi bil, da se zagotovi več časa za oblikovanje vprašanj.
Tretji način, ki bi ga lahko koordinatorji obravnavali za vsak primer posebej, je lahko zahteva za (notranji ali zunanji) opomnik v zvezi z zadevno temo.
Zaradi natrpanega časovnega razporeda do zdaj ni bilo mogoče sestaviti takojšnjih povzetkov vsakega sestanka. Nekateri od glavnih rezultatov so vključeni v ta delovni dokument in so namenjeni vsem članom odbora. Ker so bile povabljene vse skupine, je vsaka stran lahko sprejela in zabeležila informacije/odgovore, ki so se ji zdeli najkoristnejši.
V več primerih se je od Komisije zahtevala predložitev pisnih odgovorov in informacij. To se je dejansko izkazalo kot zelo koristno in takšne dodatne obrazložitve se po sestankih posredujejo prek elektronske pošte.
11. Splošni sklepi
Skupine za spremljanje so se med proračunskim postopkom izkazale kot zelo koristen instrument, bolj strukturiran pristop, ki se je zdaj sprejel, zlasti kar zadeva večje sodelovanje Komisije pri pripravah in koordinatorjev pri opredeljevanju tem, pa se je izkazal kot konstruktiven.
Odzivi specializiranih odborov in političnih skupin so na splošno pozitivni, razen mogočih pripomb glede preobsežnega načrtovanja in kratkih časovnih rokov za vabila.
Sodelovanje z drugimi odbori je mogoče dodatno okrepiti, vendar je to odvisno tudi od časa za pripravo, ki je na voljo.
Število sestankov je treba zmanjšati na 3 ali 4 na proračunski postopek, da se omogoči boljša priprava in sodelovanje.
Za odločanje o temah morajo biti še naprej odgovorni koordinatorji političnih skupin ob upoštevanju predlogov glavnega(-ih) poročevalca(-ev). Teme je treba izbrati v začetku leta (maj je bil prepozen za odločitev o tem).
Oblika sestankov in dokumentacija zanje sta bili v praksi sorazmerno ustrezni, vendar je bil kratek čas za pripravo leta 2007 očitna pomanjkljivost.
Čeprav je bil majhen delež „opozoril“, tj. obveščanja o proračunskih napovedih, vedno vključen v standardizirani informativni list, je mogoče ta vidik/povezavo v naslednjih letih okrepiti, kar zadeva leto n.
Priloga 1.
Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije za zagotavljanje primernega izvajanja proračuna (sprejeta na usklajevalnem sestanku za proračun leta 2006).
Evropski parlament in Komisija v okviru proračunskega postopka poudarjata potrebo po boljši stroškovni učinkovitosti v proračunu EU in menita, da je treba ta koncept trajno uveljaviti. Cilj tega pristopa je ocena količinskih in kakovostnih vidikov posameznega programa EU.
V tem okviru mora ocenjevanje programov EU postati ključna skrb institucij, ki so vključene v letni proračunski postopek.
Evropski parlament in Komisija opozarjata, da upravljanje na podlagi dejavnosti ponuja celovit pregled uspešnosti in stroškov različnih politik, vključno z operativnimi in upravnimi sredstvi.
Instituciji se strinjata, da bosta storili vse potrebno za izboljšanje spremljanja izvrševanja proračuna s postopkom, v kateremu bodo sodelovali vsi odbori Evropskega Parlamenta, in z uporabo vseh informacij, ki so na voljo od januarja 2007. Evropski parlament se obvezuje, da bo v skladu s svojimi prednostnimi nalogami in medinstitucionalnimi pristojnostmi bolje uporabil prerazporeditve in spremembe proračuna kot instrumente za nadzor izvajanja proračuna med letom.
Rezultati tega trajnega procesa bodo predmet izmenjave mnenj v vsakem trialogu, predvidenem v Prilogi II Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.
Namen tega postopka je zagotoviti, da bodo politike, ki jih financira proračun EU, stroškovno učinkovitejše za evropske državljane in da bodo odgovorile na izzive, s katerimi se sooča Evropska unija, z najboljšim možnim dodeljevanjem sredstev EU.
PRILOGA 2
Skupine za spremljanje, določene za proračunska postopka 2007 in 2008
Raziskave na področju energetike in prometa
Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika
Evropska pobuda za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), Evropski sosedski instrument, razvojna politika
Vseživljenjsko učenje
Program za konkurenčnost in inovacije (CIP)
Spodbujanje podjetništva/konkurenčnosti
Strategija in usklajevanje kmetijske politike Okoljski instrumenti: NATURA 2000, Life +
Povzetek doseženega
Skupina za spremljanje raziskav na področju energije in prometa
Na pobudo prisotnih članov se je razprava osredotočila zlasti na vprašanje agencij, upravnih stroškov in programa Galileo.
Komisija je bila zastopana na ravni direktorjev.
Člani so obravnavali dve novi izvajalski agenciji, ki ju Komisija predvideva za izvajanje sedmega okvirnega programa. Komisija je morala pojasniti, zakaj tega izvajanja ne more zagotavljati sama. Predstavniki Komisije so napovedali predstavitev ustrezne ocene učinka ter analize stroškov in koristi. Člani so Komisijo opozorili, da je lahko šesti okvirni program izvajala brez izvajalskih agencij.
V zvezi s programom Galileo je Komisija priznala, da za operativno stopnjo ni mogoče porabiti dodeljenih sredstev, dokler se ne sprejme pravna podlaga (prva obravnava v Svetu še vedno poteka). Zanimivo je bilo slišati tudi, da se za razvoj programa Galileo porabi približno 40 milijonov EUR na leto iz proračuna za raziskave (zlasti sedmega okvirnega programa).
Komisija je potrdila, da je bilo treba po koncu pogajanj o finančnih perspektivah, ki so vključevala zmanjšanje odobrenih proračunskih sredstev iz postavke 1a v primerjavi s tako imenovanim „Prodijevem paketom“, obseg več predvidenih raziskovalnih projektov zmanjšati ali jih izvesti šele pozneje.
Člani so predlagali, da se zaradi izboljšanja preglednosti skupni upravni stroški raziskav vključijo v izjavo o dejavnosti.
Izkazalo se je tudi, da se do zdaj iz proračuna za leto 2007 niso uporabila sredstva za sedmi okvirni program. Komisija meni, da je bilo izvajanje/zaključek petega okvirnega programa v skladu s predvidevanji. Vendar je pri šestem okvirnem programu prišlo do zaostankov (1–2 meseca zamude) zaradi notranjih organizacijskih težav in nepredvidene mobilnosti osebja.
Skupina za spremljanje politike priseljevanja in azilne politike
Komisija je opisala položaj v zvezi s tremi skladi EU na tem področju, ki se vsi upravljajo po načelu deljenega upravljanja. Razvite so bile strateške smernice, države članice pa bodo oblikovale projekte na podlagi večletnega programa.
Vendar se ta postopek še ni v celoti zaključil in obstajalo je resno tveganje znatno premajhne uporabe plačil v letu 2007. Za novi sklad za vključevanje se leta 2007 plačila ne bodo izvedla. Pravna podlaga za ta sklad se še ni dokončno oblikovala (še vedno je treba razrešiti pridržek Združenega kraljestva v Svetu).
Po vprašanjih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi z Evropsko migracijsko mrežo je Komisija izrazila zaskrbljenost zaradi odsotnosti pravne podlage in navedla, da bo oblikovala predlog zanjo. Žal se lahko pojavijo razlike med obstoječimi mrežami in obdobjem, ko se lahko vzpostavi nova pravna podlaga.
V zvezi z agencijo Frontex je Komisija odgovorila, da so dejansko opredelili nove „potrebe“ za proračun za leto 2007 in da predlog za spremembo proračuna zdaj obravnava upravni odbor. Ni bilo popolnoma jasno, kako bi lahko takšne nove „potrebe“ uresničili v obliki ukrepov (sprememba proračuna?, prenosi?). Tudi v letu 2008 agencija Frontex ne bi mogla zagotoviti stalnih ukrepov za nadzor morske meje in predsednik Barroso je na Malti navedel, da Komisija preučuje druge ukrepe. Člani so izjavili, da se mora Komisija glede agencije Frontex zelo jasno opredeliti.
V zvezi s sistemom SIS II je Komisija navedla cilj, da se ta sistem vzpostavi in začne izvajati do decembra 2008 (države članice in Komisija zdaj uporabljajo prehodno rešitev). Obstajajo tri stopnje: razvoj, začasni način upravljanja (Francija in Avstrija?) in končni način upravljanja.
Kar zadeva vizumski informacijski sistem (VIS), je bil določen cilj, da se ga pripravi do prve polovice leta 2009.
Skupina za spremljanje programa za konkurenčnost in inovacije ter konkurenčnosti
Komisija je bila zastopana na ravni direktorjev s 4 glavnimi generalnimi direktorati Komisije, in sicer GD za podjetništvo, informacijsko družbo, energetiko in promet ter gospodarske in finančne zadeve, skupaj z zadevnimi spremljajočimi uradniki, da bi obravnavali podrobnejša vprašanja članov med razpravo.
– Začetna predstavitev Komisije je zagotovila dober pregled in glavna področja programa (ter se dobro navezala na spremno dokumentacijo, ki jo je zagotovila Komisija):
– program za podjetništvo in inovacije ter izboljšanje finančnega okolja za MSP;
– program inteligentne energije;
– podporni program za politiko IKT.
Povzetek/rezultati
– Razprave s člani so se odločno osredotočile na dejanska upravna sredstva, potrebna za izvajanje teh programov, in zlasti zneske, ki niso bili neposredno vidni v proračunu v vrsticah „01 04“ postavke 5 ali prek izvajalskih agencij.
– Kar zadeva posojila za MSP, ki jih izvaja Evropski investicijski sklad v imenu Komisije, je potekala obsežna razprava o mejah pristojnosti in odgovornosti ter odstotku prihodkov iz poslovanja, ki se izplača Evropskemu investicijskemu skladu. Komisija je zagotovila podrobne ustne odgovore glede meje odgovornosti.
– V zvezi s prihodki iz poslovanja, ki se uporabljajo za upravo, je Komisija navedla, da kljub temu, da je v prejšnjem večletnem programu Evropski investicijski sklad za dajanje posojil pridobil pristojbino 9 % prihodkov iz poslovanja, je v programu za konkurenčnost in inovacije ta odstotek okoli 6 %. Vendar je treba te zneske dodati upravnim stroškom, navedenim v spremni dokumentaciji, ki jo je Komisija zagotovila za program za konkurenčnost in inovacije. Komisija je navedla, da bo zagotovila natančnejše pisne informacije o tem vprašanju.
– Člani so izrazili tudi zaskrbljenost glede neprekinjenosti posojil za MSP med prehodom z večletnega programa k programu za konkurenčnost in inovacije. Komisija je izjavila, da bo poleti 2007 prišlo do kratke finančne vrzeli.
– Potekala je kratka razprava o obsegu, v katerem lahko sredstva iz programa za konkurenčnost in inovacije prispevajo k projektu Evropskega inštituta za tehnologijo, ki ga je predlagala Komisija, vendar ga Svet in Parlament še nista potrdila. Prisotni uradniki Komisije so menili, da so sredstva, namenjena za program za konkurenčnost in inovacije, že zdaj precej omejena.
Skupina za spremljanje Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice, sosedske in razvojne politike
Ta skupina za spremljanje se je skoraj izključno osredotočila na precej obširen seznam vprašanj, ki so bila vnaprej predložena Komisiji, zato se je mogoče nekoliko razlikovala od ostalih skupin.
Komisija je bila zastopana na ravni generalnega direktorja (Urad za sodelovanje EuropeAid) in direktorjev (GD za zunanje odnose in GD za razvoj), kar je pozitivno.
Zaradi širokega obsega tega sestanka je bila Komisija pozvana, da vse odgovore posreduje tudi v pisni obliki za zagotovitev jasne evidence o zelo koristni in zanimivi izmenjavi mnenj. Večina uradnih pisnih odgovorov je bila predložena približno 1 mesec po sestanku. Komisija je v njihovo pripravo vložila veliko dela (in verjetno razmišljanja). Odgovori na nekatera najbolj občutljiva zastavljena vprašanja (glede demokracije in človekovih pravic) še niso pripravljeni .
Skupina za spremljanje programa za vseživljenjsko učenje
Komisija je predložila povzetek o programu vseživljenjskega učenja, njegove glavne cilje in cilje za proračunsko leto 2008.
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 je za ta celostni akcijski program predlagal 1 008 693 milijonov EUR za obveznosti in 1 017 092 milijonov EUR za plačila. V primerjavi s proračunom za leto 2007 to pomeni povečanje obveznosti za 8,8 % in plačil za 19,2 %.
Najpomembnejši finančni instrument za posredovanje Skupnosti je program vseživljenjskega učenja, ki vključuje dejavnosti, ki so jih prej podpirali programi Socrates, Leonardo da Vinci in e-učenje.
Največje povečanje odhodkov za to področje dejavnosti je bilo predlagano za programe Erasmus Mundus in sicer odobritve za prevzem obveznosti v višini 63,5 % in odobritve za plačila 70,9 %.
Za izvajanje programov so odgovorni GD Komisije za izobraževanje in kulturo ter 3 agencije:
– Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP),
– Evropska ustanova za usposabljanje in
– predlagani Evropski tehnološki inštitut.
Komisija do zdaj ni mogla zagotoviti veliko informacij o izvajanju proračuna, ker je bila pravna podlaga sprejeta šele decembra 2006. Komisija je pojasnila, da je leto 2008 leto postopnega opuščanja starih programov in uvajanja novih, pri čemer lahko nastanejo nekatere težave. Celostni pristop k delovanju in mešani način izvajanja bi lahko ovirala nemoteno izvajanje proračuna v letu 2007.
Komisija je ugotovila nekatere druge vzroke mogočih zaostankov: potrditev delovnih programov, vzpostavitev minimalnih zahtev v delovnem programu, imenovanje nacionalnih organov za nacionalne agencije, poenostavitev odnosov z nacionalnimi agencijami, izjava o zanesljivosti, združevanje nekaterih prejšnjih agencij v eno itd.
Več kot 80 % proračuna se izvršuje prek nacionalnih agencij. Predstavljena je bila pobuda za tristransko partnerstvo: Komisija – izvajalske agencije – nacionalne agencije. Ob upoštevanju boljšega izvajanja in predhodne revizije so bile nacionalne agencije obveščene o obveznosti, da predložijo izjavo DAS (izjavo o zanesljivosti financiranja EU).
Poslanci Evropskega parlamenta, navzoči na sestanku, so zastavili zlasti vprašanja o:
ü izvajanju programov in načrtu Komisije za boljše izvajanje,
ü izvajalskih in nacionalnih agencijah ter usklajevanju njihovih dejavnosti s strani Komisije,
ü izjavi o zanesljivosti,
ü upravičencih.
Poročevalec je opozoril, da je po sprejetju novega medinstitucionalnega sporazuma in večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 EP dosegel znatno povečanje proračunskih sredstev za 800 milijonov EUR glede na prvotni predlog, ter zahteval natančnejšo pojasnitev, kako Komisija upravlja to povečanje.
Komisija je poudarila, da brez tega zneska programa ne bi bilo mogoče začeti že letos. Poleg tega se bodo dodatna sredstva uporabila za zagotovitev financiranja večjega števila posojil in povečanja ravni posojil v več državah.
Upravne stroške agencij krije 6,4 % izdatkov. Poslanci EP so zahtevali podrobnejše informacije, zlasti o:
ü izvajalskih in nacionalnih agencijah,
ü sredstvih, ki jih prejemajo (izvršilni in upravni stroški),
ü konvenciji, ki jo je Komisija podpisala z nacionalnimi agencijami.
Komisija je bila pozvana, da v pisni obliki predloži podrobne informacije o:
– seznam nacionalnih agencij, vključno s sedežem, splošnim financiranjem in upravnimi stroški;
– besedilo konvencij, podpisanih z nacionalnimi agencijami.
Delovni dokument o predlogu proračuna za leto 2008 in o rezultatih usklajevanja z dne 13. julija 2007
Uvod
1. Svet je po usklajevanju z Evropskim parlamentom na prvi obravnavi 13. julija 2007 sprejel predlog proračuna (PP) za leto 2008. Delovni dokument analizira predlog proračuna v treh glavnih delih. V prvem delu je naveden pregled glavnih elementov predloga proračuna z nekaterimi pripombami poročevalca. Drugi del povzema izide usklajevanja: dogovorjene skupne izjave so priložene temu dokumentu. Tretji del predstavlja komentar o glavnih spremembah v predlogu proračuna glede na predhodni predlog proračuna (PPP) za leto 2008 z dodatnimi podrobnejšimi opombami poročevalca.
I – Glavni elementi predloga proračuna Sveta za leto 2008
Tabela 1: Ključni podatki v predlogu proračuna za leto 2008 (v EUR)
Razdelek
Prva obravnava
Razlika od PPP za leto 2008 (znesek)
Razlika v % od proračuna za leto 2007 (znesek)
Razlika v primerjavi z obstoječim FO
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
Obveznosti
Plačila
1. Trajnostna rast
1a. Konkurenčnost za rast in zaposlovanje
9 504 015 250
8 990 265 850
-266 413 750
-548 413 750
+7.18
+27.58
342 984 750
1b. Kohezija za rast in zaposlovanje
46 877 941 445
40 124 714 507
0
-498 000 000
+3.06
+6.18
11 058 555
Seštevek
56 381 956 695
49 114 980 357
-266 413 750
-1 046 413 750
+3.73
+9.54
354 043 305
Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji
500 000 000
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
55 722 680 496
54 217 327 053
-553 151 000
-553 151 000
-0.94
-0.92
3 077 319 504
izdatki, povezani s trgom in neposredno pomočjo
41 948 990 000
41 897 050 500
3 005 010 000
3. Državljanstvo, svoboda, varnost in pravosodje
3a. Svoboda, varnost in pravica
686 735 780
478 147 780
-4 298 220
-18 298 220
+10.08
+0.89
60 264 220
3b. Državljanstvo
583 943 000
649 833 006
-14 550 000
-44 550 000
-9.83
-10.74
31 057 000
Seštevek
1 270 678 780
1 127 980 786
-18 848 220
-62 848 220
-0.06
-6.15
91 321 220
4. EU kot svetovni partner
6 889 796 000
7 552 525 400
+217 600 000
-125 000 000
+4.74
+2.72
112 204 000
Rezerva za nujno pomoč
239 218 000
0
-239 218 000
+2.00
Seštevek
7 129 014 000
7 552 525 400
5. Uprava
7 190 244 746
7 190 804 746
-96 173 008
-96 173 008
+3.57
+3.58
266 755 254
6. Kompenzacije
206 636 292
206 636 292
0
0
-53.53
-53.53
363 708
SEŠTEVEK VSEH ODHODKOV
128 401 211 009
119 410 254 634
-716 985 978
-2 122 803 978
+1.44
+3.39
3 902 006 991
Odobritve plačil v % BND
0.95
Vir: Dokumenti Sveta o predlogu proračuna
2. Kot prikazuje tabela 1, skupne odobritve za prevzem obveznosti v predlogu proračuna znašajo 128.401 milijon EUR. Svet je odobritve za prevzem obveznosti v predhodnem predlogu proračuna zmanjšal za 717 milijonov EUR glede na predhodni predlog proračuna za leto 2008, pri čemer ostaja skupna meja pod zgornjo mejo večletnega finančnega okvira v medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 v višini 3.902 milijona EUR. Stanje zgornjih mej v vsakem razdelku in podrazdelku večletnega finančnega okvira je obravnavano v delu III.
3. Za odobritve plačil je celotni znesek predloga proračuna 119.410 milijonov EUR, ker ga je Svet zmanjšal za 2.123 milijonov EUR. Posledica tega je velika razlika pod zgornjo mejo večletnega finančnega okvira za plačila v višini 10.338 milijonov EUR. Z več kot 10 milijardami EUR dodatno razpoložljivih plačil pod zgornjo mejo večletnega finančnega okvira je stopnja plačil v predlogu proračuna le 0,95 % BND EU.
4. Razdelka, ki sta pri pripravah proračuna za leto 2008 zlasti zanimiva in se v predlogu proračuna bistveno spreminjata, sta razdelek 1 „konkurenčnost za rast in zaposlovanje“ in razdelek 4 „EU kot svetovni partner“
Tabela 2 v delu III določa spremembe predloga proračuna pri odobritvah za prevzem obveznosti, odobritvah plačil in razpoložljivi razliki glede na predhodni predlog proračuna za leto 2008 za vsak razdelek in podrazdelek večletnega finančnega okvira. . Svet je brez posebne utemeljitve uporabil splošno linearno zmanjšanje v skupni vrednosti 266 milijonov EUR (odobritve za prevzem obveznosti) in 548 milijonov EUR (odobritve plačil) za skoraj vse postavke v podrazdelku 1a (konkurenčnost). To je vključevalo zmanjšanje za večje projekte, ključne za program lizbonske strategije, kot sta sedmi okvirni program za raziskave in program vseživljenjskega učenja. Plačila so bila znižana za 498 milijonov EUR za podrazdelek 1b (kohezija), tako da skupno znižanje za lizbonske prednostne naloge iz razdelka 1 presega 1 milijardo v plačilih. Pod razdelkom 4 so se odobritve za prevzem obveznosti povečale za 217,6 milijona EUR, odobritve plačil pa so se zmanjšale za 364,2 milijona EUR.
5. Prednostne naloge za proračun za leto 2008 so bile določene z resolucijo Parlamenta o letni strategiji politik Komisije za leto 2008 in sprejete z veliko večino 24. aprila 2007. Razvijanje pristopa, sprejetega na pogajanjih, ki so vodila do medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, in delo med pripravami proračuna za leto 2007, konkurenčnost, kohezija ter soočenje z izzivi globalizacije so med glavnimi prednostnimi nalogami, ki jih je Parlament določil v splošnem okviru za uresničevanje „proračuna, usmerjenega v rezultate“.
6. Poročevalcu se zdi težko usklajevati pogosto ponovljeno zavezo EU, da bo uresničevala cilje programa lizbonske strategije z vsesplošnim zmanjšanjem proračunskih vrstic v razdelkih 1a in 1b v predlogu proračuna za leto 2008 v skupni višini prek 1 milijarde EUR v plačilih. Nadalje ugotavlja, da to zmanjšanje pomeni prestavitev programa, sprejetega po postopku soodločanja, na konec večletnih programov porabe, o katerih so se dogovorili leta 2007, ter glede te zadeve ostaja v tesni povezavi z odgovornimi specializiranimi odbori v Parlamentu. Poročevalec prav tako ugotavlja, da Svet ni zmanjšal zneskov, predvidenih za leto 2008, ki so namenjeni projektu Galileo (proračunska vrstica 06 02 10) ali Evropskemu tehnološkemu inštitutu (15 02 11), čeprav sta oba zneska uvrščena v rezervo.
7. Pri razdelku 4 poročevalec ugotavlja povečanje, ki ga je v rezervo predlagal Svet, za Palestino (+80 milijonov EUR) in Kosovo (+180 milijonov EUR). To je dodaten posredni dokaz, da pod razdelkom 4 kronično primanjkuje sredstev. Poročevalec bo podrobneje preučil nomenklaturo, ki jo za te zneske predlaga Svet, in bi pozdravil jasen namen strategije, ki poudarja to povečanje. Zaskrbljen je tudi zaradi zmanjšanja v predlogu proračuna, kar zadeva odobritve plačil za rezervo za nujno pomoč.
II – Rezultat usklajevanja z dne 13. julija 2007
8. Usklajevanje pred sprejetjem proračuna Sveta na prvi obravnavi je potekalo tako, kot določa Priloga II k medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006. Parlamentarna delegacija se je pogajala na podlagi poročila o pooblastilu, ki ga je sprejel Odbor za proračun 9. julija, in pripravljalnega trialoga z dne 6. julija. Na usklajevanju se za posebne proračunske vrstice niso dogovorili o nobenih zneskih, vendar so se sporazumeli o številnih besedilih.
9. S skupnimi izjavami Parlamenta in Sveta so se dogovorili o: strukturnih in kohezijskih skladih ter programih za razvoj podeželja 2007–2013; zaposlovanju v zvezi s širitvijo leta 2004 in 2007; namenskih prejemkih; decentraliziranih agencijah (ki se jim je pridružila Komisija) in izvajalskih agencijah. Komisija je tudi predložila pisno izjavo o namenskih prejemkih. Ta besedila so priložena temu delovnemu dokumentu. Skupne izjave so bile glavni izid usklajevanja in zagotavljajo podlago za spremembe na prvi obravnavi EP o proračunu za leto 2008.
10. Poročevalec pozdravlja skupne izjave, ki predstavljajo uspešen izid tega usklajevanja. Pozdravlja tudi konstruktivni pristop, ki ga je portugalsko predsedstvo ubralo za dogovor o teh izjavah.
11. Glavni elementi razprave na usklajevanju so bili naslednji:
· Ko je Svet predstavil predlog proračuna v skladu z besedilom poročila o pooblastilu, je parlamentarna delegacija ostro kritizirala zmanjšanje, ki ga je predlagal Svet za prednostne programe lizbonske strategije na področju konkurenčnosti in kohezije. Parlamentarna delegacija je ponovila svoje stališče o programu Galileo iz resolucije z dne 20. junija 2007 ( P6-TA(2007)0272 ). Parlamentarna delegacija je z zaskrbljenostjo ugotovila nekatere zamude pri sprejemanju programov za razvoj podeželja iz postavke 2 proračuna.
· Parlamentarna delegacija je poudarila nizko raven razpoložljive razlike (112 milijonov EUR) iz razdelka 4 po tem, ko je Svet v predlogu proračuna povečal obveznosti za 217 milijonov EUR. Parlamentarna delegacija je ugotovila nekaj izboljšav pri rednih srečanjih o skupni zunanji in varnostni politiki s predstavniki Sveta in Komisije, vendar je zahtevala jasne predloge, ki zagotavljajo večjo jasnost Komisije in Sveta glede dejanskih potreb po porabi sredstev na področju zunanjih odnosov leta 2008 (zlasti za Kosovo in Palestino). Narava predlagane porabe (ES ali SZVP) mora biti jasno določena in upravičena.
· Glede razdelka 5 bi po mnenju Komisije zmanjšanje plač Komisije za 53 milijonov EUR, ki ga je predlagal Svet, v predlogu proračuna negativno vplivalo na zaposlovanje v letu 2008.
· Glede decentraliziranih agencij je Komisija ugotovila, da so nekatera zmanjšanja, ki jih je predlagal Svet, občutljiva za proračune agencij za leto 2008: v nekaterih primerih je zaradi tega obstajala nevarnost razvrednotenja operativne učinkovitosti. Parlamentarna delegacije je poudarila pomen izboljšanja preglednosti in nadzora nad decentraliziranimi agencijami, kot je zapisano v skupni izjavi, o katerih so se dogovorili na zasedanju. Parlamentarna delegacija je izjavila, da morajo decentralizirane agencije imeti potrebna sredstva za izvajanje pooblastil.
● O namenskih prejemkih je parlamentarna delegacija spet poudarila pomen večje preglednosti v ustreznem okviru, kot je določeno v skupni izjavi, ki je bila dogovorjena na zasedanju.
· Parlamentarna delegacija je tudi začela razpravo o tem, kako bi Komisija financirala morebitna povračila po nedavni odločitvi Sodišča proti njej v primeru Schneider, ter zahtevala dodatne informacije od Sveta o napredku držav članic pri izjavah o zanesljivosti (člen 44 medinstitucionalnega sporazuma) pred prvo obravnavo Parlamenta o proračunu za leto 2008.
III – Glavne spremembe v predlogu proračuna za leto 2008
12. Tabela 2 prikazuje spremembe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v predlogu proračuna Sveta glede na predhodni predlog proračuna za leto 2008
Delovni dokument št. 7 o predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 – prva analiza je dostopen v vseh jezikih na www.europarl.europa.eu/comparl/budg/budg2008procedure/procedure_en.htm in vključuje podobne tabele in analize predhodnega predloga proračuna za leto 2008. .
Tabela 2: Povzetek sprememb v predlogu proračuna za leto 2008 glede na predhodni predlog proračuna za leto 2008 (v milijonih EUR)
odobritve za prevzem obveznosti
odobritve plačil
RAZDELEK 1A – Konkurenčnost za rast in zaposlovanje
-266.42
-548.42
razpoložljiva razlika
342.99
RAZDELEK 1B – Kohezija za rast in zaposlovanje
-498.00
razpoložljiva razlika
11.06
RAZDELEK 2 – Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
-553.15
-553.15
razpoložljiva razlika
3 077.32
RAZDELEK 3A – Svoboda, varnost in pravica
-4.30
-18.30
razpoložljiva razlika
60.27
RAZDELEK 3B – Državljanstvo
-14.55
-44.55
razpoložljiva razlika
31.06
RAZDELEK 4 – Evropska unija kot globalni partner
+217.60
-364.22
razpoložljiva razlika
112.20
RAZDELEK 5 – Uprava
-96.17
-96.17
razpoložljiva razlika
266.76
SKUPNO ZMANJŠANJE
-716.99
-2 122.81
13. V razdelku 1a je Svet, kot je bilo ugotovljeno v delu I, zmanjšal odobritve za prevzem obveznosti za 266 milijonov EUR prek splošnega zmanjšanja za 3,02 %. Skupno zmanjšanje odobritev plačil za 548 milijonov EUR je bilo doseženo s splošnim zmanjšanjem za 6,14 %. Malo postavk je bilo izvzetih iz tega nejasnega zmanjšanja: ohranilo se je 151 milijonov EUR, predvidenih za Galileo, vendar so bili preneseni v rezervo; 2,9 milijona EUR, zahtevanih za Evropski inštitut za tehnologijo, je bilo ohranjenih v rezervi, vendar se znesek glede na predhodni predlog proračuna ni zmanjšal.
14. Poročevalec ugotavlja, da Svet upravičuje obsežno zmanjšanje kot „upoštevanje trenda pri izvajanju novih programov“. To je treba podrobneje razložiti, da bo sprejeto kot utemeljena razlaga. Jasnih dokazov Sveta, ki bi lahko prepričali Parlament o sprejetju prestavitve na konec v večletnih programih, ki so bili nedavno sprejeti po postopku soodločanja in po medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006, je malo.
15. V razdelku 1b je bilo opravljeno splošno zmanjšanje za 498 milijonov EUR za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil. Za odobritve plačil se to zmanjšanje razdeli med končane programe med letoma 2000 in 2006 (298,8 milijona EUR) in programe med letoma 2007 in 2013 (199,2 milijona EUR) v približnem razmerju 60 : 40.
16. Poročevalec poudarja besedilo skupne izjave, o kateri so se dogovorili na usklajevanju 13. julija (glej prilogo, točka 1). Glede na preteklo izkušnjo pri zamudah v zvezi z odobritvami operativnih programov in projektov na začetku programskega obdobja 2000–2006 bosta Parlament in Svet strogo spremljala sprejetje takih programov z namenom boljšega izvajanja proračuna. Poročevalec nadalje pričakuje, da bo boljše izvrševanje pripomoglo k znižanju zelo visoke ravni neporavnanih obveznosti iz tega podrazdelka, in ugotavlja, da je to vprašanje, ki ga Parlament med pripravo proračuna za leto 2008 želi natančneje preučiti.
17. V razdelku 2 je bilo opravljeno splošno zmanjšanje za 553,2 milijona EUR za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil. Znaten del teh zneskov spada v „tržne ukrepe in neposredne pomoči“, ki so glede na Prilogo III k medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006 razvrščeni kot obvezni izdatki, v zvezi s katerimi Svet na drugi obravnavi sprejme dokončno odločitev. V predlogu proračuna se zmanjšujejo odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil o potrditvi obračuna za 200 milijonov EUR. Prav tako se je uporabilo splošno zmanjšanje za vse (obvezni izdatki) postavke v poglavju 05 02 z izjemo majhnega števila postavk.
18. Poročevalec je seznanjen s spremembami, ki jih predlaga Svet. Poudarja, da bo v skladu s skupnimi izjavami o strukturnih in kohezijskih programih ter programih za razvoj podeželja , o katerih so se dogovorili 13. julija 2007, še naprej pozorno spremljal odobritev programov. Zaskrbljen je nad zelo nizkim deležem do sedaj odobrenih operativnih programov. Prav tako je zaskrbljen zaradi zelo visokih stopenj namenskih prejemkov, povezanih s skladom za prestrukturiranje sladkorne industrije, ter je seznanjen s skupno izjavo z dne 13. julija, ki navaja, da „bosta Parlament in Svet še naprej skrbno namenjala pozornost upravljanju namenskih prejemkov, pri čemer pričakujeta hitre izboljšave na tem področju“. V skladu s poročilom o pooblastilu poročevalec zahteva tudi jasnejšo predstavitev podatkov za tržne izdatke in neposredna plačila v tem in prihodnjih proračunih.
19. V razdelku 3a je zmanjšanje, ki ga predlaga Svet v predlogu proračuna, sorazmerno skromno (4,3 milijona EUR za odobritve za prevzem obveznosti, 18,3 milijona EUR za odobritve plačil). Velik del zmanjšanja za odobritve za prevzem obveznosti je povezan s splošnim pristopom Sveta do decentraliziranih agencij (glej spodaj).
20. Poročevalec bo o spremembah, ki so predlagane v tem podrazdelku proračuna, razpravljal s specializiranim odborom, ki ga to najbolj zadeva, in stalnim poročevalcem za agencije pred prvo obravnavo Parlamenta.
21. V razdelku 3b je Svet odobritve za prevzem obveznosti zmanjšal za 14,55 milijona EUR, odobritve plačil pa za 44,55 milijona EUR. Celo po tem zmanjšanju je razlika za odobritve za prevzem obveznosti le nekaj več kot 30 milijonov EUR. Zmanjšanje je vplivalo predvsem na komunikacijo in medije, lokalno delovanje, programe Kultura 2007, Media 2007 in Mladi v akciji.
22. Poročevalec ugotavlja, da majhna razlika v tem podrazdelku omejuje manevrski prostor Parlamenta pri predložitvi novih predlogov proračunov in odobritev plačil ter omejuje možnosti za povečanje obstoječih predlogov proračunov in odobritev plačil. Poudarja, da nekatera zmanjšanja Sveta zadevajo politike, ki so bile za Parlament tradicionalno obravnavane kot prednostne naloge.
23. Pri razdelku 4 je povečanje, ki ga je predlagal Svet, za Palestino (+80 milijonov EUR) in Kosovo (+180 milijonov EUR) najpomembnejša sprememba glede obveznosti. Kadar se upošteva manj pomembno zmanjšanje odobritev za prevzem obveznosti, je razlika, ki ostane pod zgornjo mejo, le 112,2 milijona EUR. Zmanjšanje odobritev plačil iz tega razdelka za skupno 364,2 milijona EUR je nastalo predvsem zaradi črtanja 239,2 milijona EUR plačil za rezervo za nujno pomoč.
24. Poročevalec je zaskrbljen, da predlagano povečanje za Palestino morda ne bo zadostovalo ob upoštevanju, da ustrezna vrstica v predlogu proračuna za leto 2008 (19 08 01 02) določa 238 milijonov EUR odobrenih proračunskih sredstev, medtem ko je znesek za leto 2007 že dosegel 332 milijonov EUR, takoj ko se upoštevajo prenosi. Glede Kosova je zaskrbljen zaradi proračunske nomenklature, po kateri se predlaga povečanje, in predvidene razdelitve v zvezi z izdatki med ES ter skupno zunanjo in varnostno politiko. Pristop Sveta v zvezi z rezervo za nujno pomoč se ne zdi preudaren. Na splošno se zdi, da preostala razlika za odobritve za prevzem obveznosti ne zadošča, ob upoštevanju izzivov politike, s katerimi se srečuje EU in se bo še naprej srečevala na svetovni ravni. Poziva Komisijo, naj pojasni svoje namene kar zadeva uporabe spremenjenih proračunov in pisnih predlogov sprememb, da prilagodi financiranje ta prednostna področja iz razdelka 4.
25. V razdelku 5 se odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil zmanjšajo za 96,17 milijona EUR. Preostala razlika za odobritve za prevzem obveznosti je tako le nekaj več kot 266 milijonov EUR. Skupna izjava, o kateri sta se dogovorila Svet in Parlament, o zaposlovanju v zvezi s širitvami leta 2004 in 2007 poudarja stalni pomen zaposlovanja uradnikov iz najnovejših držav članic.
26. Poročevalec bo dodatno preučil, koliko bo predlagano zmanjšanje Sveta vplivalo na namen Komisije, izražen v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008, glede upoštevanja večletnega načrta 2003–2008 za zaposlovanje. V skladu s svojo filozofijo proračuna, usmerjenega v rezultate, še naprej poudarja pomen jasne meje odgovornosti in obveznosti v upravi Evropske unije. Meni, da je učinkovito nadaljevanje pregleda, ki ga je opravila Komisija na začetku tega leta, pomemben element dela Parlamenta pri upravnih vprašanjih v kontekstu proračuna za leto 2008.
27. Glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov Svet v predlogu proračuna ne predlaga nobenih novih pobud.
28. Poročevalec pozdravlja ta pristop. . Ugotavlja, da bo Parlament prilagodil razlike v skladu s svojimi pristojnostmi in političnimi prednostnimi nalogami kar zadeva pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, kljub relativno nizkim razlikam, ki so na razpolago v številnih razdelkih večletnega finančnega okvira.
29. Glede decentraliziranih agencij ima Svet s strukturnega vidika podoben pristop kot Parlament v svojih pripravah za proračun za leto 2007. Za „stare“ agencije je Svet odobril dvoodstotno povečanje v proračunu za leto 2007 in sprejel 25 % novih zahtevanih delovnih mest. Za „rastoče“ agencije je Svet odobril 50 % zahtevanega povečanja v primerjavi s proračunom za leto 2007 in 50 % novih zahtevanih delovnih mest. Za „nove“ agencije je bilo sprejetih 75 % zahtevanega povečanja v primerjavi s proračunom za leto 2007 in 75 % novih delovnih mest.
30. Poročevalec se bo o tej zadevi dodatno posvetoval s stalnim poročevalcem za agencije. Meni, da mora biti vsaka agencija sposobna uresničiti dane naloge in da je zato najustreznejši takšen pristop, ki je bolj raznolik od pristopa Sveta. Poudarja, da so bile nekatere decentralizirane agencije ustanovljene posebej za uresničevanje elementov glavnih delov zakonodaje EU, vendar to ne velja za vse decentralizirane agencije. Pozdravlja skupno izjavo o decentraliziranih agencijah, o kateri so se dogovorili 13. julija.
31. Glede izvajalskih agencij je skupna izjava, o kateri sta se dogovorila Parlament in Svet na usklajevanju 13. julija, vzpostavila izboljšan sklop postopkov, ki jih je treba upoštevati pred vzpostavitvijo nove izvajalske agencije ali razširitvijo obstoječe izvajalske agencije.
32 . Poročevalec pozdravlja to skupno izjavo in zlasti poudarek na celoviti oceni stroškov in koristi pred ustanovitvijo nove izvajalske agencije ter zahtevo, da se morajo meje obveznosti in odgovornosti v predlogu jasno določiti.
33s. Poročevalec želi nazadnje pozdraviti izboljšanja v poročilih o dejavnosti, ki jih je v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 pripravila Komisija. Kot določa resolucija Parlamenta o letnem strateškem načrtovanju za leto 2008, jasna in jedrnata poročila o dejavnosti, ki se usmerjajo k ciljem in rezultatom ter ne k opisom postopkov, prispevajo k zagotovitvi učinkovitega nadzora proračunskega organa nad porabo sredstev EU. Poročevalec je prepričan, da se bo izboljšanje utrdilo in še pospešilo za prihodnja proračunska leta v skladu z njegovim pristopom proračuna, usmerjenega v rezultate.
12.9.2007
MNENJE Odbora za zunanje zadeve
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavec mnenja:
Michael Gahler
POBUDE
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ponavlja, da je razvijanje področja stabilnosti in blaginje ter prijazne soseske prednostna naloga Unije ter poudarja potrebo po ustreznem financiranju tega cilja;
2. meni, da je zaradi ponovne vzpostavitve zneskov PPP na nekaterih področjih uporaba sredstev v višini zgornje meje 112,2 milijona EUR pod postavko 4, ki jo je Svet določil v svojem osnutku proračuna, nujno potrebna glede na potrebo po ustreznem financiranju političnih prednostnih nalog;
3. poudarja, da legitimni odzivi na nepredvidene katastrofe in dolgotrajne krize ne smejo ogroziti pomoči Skupnosti za druge strateško prav tako pomembne cilje;
4. izraža zadovoljstvo v zvezi s sodelovanjem s službami Komisije v prvi fazi demokratičnega nadzora instrumenta za predpristopno pomoč, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in instrumenta za stabilnost; poudarja, da so strateški dokumenti zelo splošne narave in ponavlja svojo željo, da bi bil v celoti obveščen o načrtovanem izvajanju instrumentov, vključno z letnimi programi; opozarja, da je bila zahteva Evropskega parlamenta o sodelovanju v postopku komitologije za večletne programe za zunanje sodelovanje zavrnjena; opominja, da so se na pogajanjih o MIS o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovanju dogovorili o dveh deklaracijah o demokratičnem nadzoru in političnem dialogu; poziva Komisijo naj vzpostavi neprekinjen dialog z Evropskim parlamentom, da lahko natančno upošteva njegovo stališče o financiranju in dejanskem izvajanju strategij;
5. ugotavlja, da je obseg dela povečan zaradi pridobljene nove pristojnosti demokratičnega nadzora instrumentov zunanje pomoči; poudarja, da se mora ta obseg dela odražati v sredstvih za osebje, da se lahko Parlament popolnoma posveti strukturiranemu dialogu s Komisijo; v ta namen poudarja potrebo po dodatnem delovnem mestu administratorja v Odboru za zunanje zadeve;
6. ponovno poudarja, da bi morali ustaviti pomoč vladam (z izjemo humanitarne pomoči) in sodelovanje z njimi, če obstajajo jasni dokazi, da so zadevne vlade odgovorne za slabšanje razmer na področju demokracije, načel pravne države ter spoštovanja temeljnih človekovih pravic in svoboščin;
7. ponovno poudarja, da mora spodbujanje demokracije vključevati podporo delujočim demokratičnim sistemom političnih strank in delujočim parlamentom; ponovno poudarja, da mora humanitarna pomoč, pomoč vladam in sodelovanje z njimi, prispevati k izboljšanju demokracije, načela pravne države in spoštovanju temeljnih človekovih pravic in svoboščin države prejemnice;
8. obžaluje, da je bil dosežen le skromen napredek pri učinkoviti dodelitvi sredstev za spodbujanje človekovih pravic in demokracije v okviru Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR); zaveda se težav pri zagotavljanju pomoči v državah, kjer oblasti ne sodelujejo v celoti, kot se je pokazalo v primeru Belorusije; pričakuje hitro izboljšanje posredovanja neposredne finančne in tehnične pomoči tja, kjer je najbolj potrebna;
9. izraža zadovoljstvo v zvezi z dialogom z nemškim predsedstvom in Svetom o prednostnih nalogah skupne zunanje in varnostne politike, kot so navedene v določbah medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovanju; poziva Svet, naj nadaljuje z uspešnim skupnim dialogom na tem področju;
10. obžaluje, da Evropski parlament kljub ponovljenim zahtevam še vedno ne sodeluje v procesu ustvarjanja novih mest posebnih predstavnikov EU (EUSR), določanja njihovih pooblastil in imenovanj EUSR;
11. ponovno poudarja, da je treba zagotoviti zadostna sredstva za izvajanje solunske agende EU in spodbujanje postopnega vključevanja zahodnega Balkana v EU; vztraja, da se v proračun vključi okvirna razčlenitev dodeljenih sredstev po posamezni državi, s čimer bi izboljšali preglednost in možnosti za primerjavo;
12. opozarja na dejstvo, da bo Evropska agencija za obnovo nehala delovati31. decembra 2008; pričakuje, da bo časovni načrt za prenos odgovornosti dosledno upoštevan; poziva Komisijo, naj zagotovi nemoteno zapiranje agencije ter pripravi svoje delegacije in pisarne, da bodo opravile svoje naloge pri upravljanju instrumenta za predpristopno pomoč (IPA);
13. ponovno poudarja svoje stališče, da mora ravnotežje med dodelitvijo finančne pomoči Sredozemlju, kot tudi severno in vzhodno dimenzijo sosedske politike v okviru Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI) odražati ambicije in cilje regije, učinkovitost prejšnje pomoči in velikost zadevnega prebivalstva, ustrezno pa je treba upoštevati tudi nedavno širitev Unije na vzhod;
14. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da predlog splošnega proračuna ne vsebuje sredstev za morebitno sodelovanje EU pri upravljanju krize v Darfurju ter ne pušča zadostne zgornje meje za pridobitev dodatnih sredstev, ne da bi bila ogrožena dolgoročna pomoč EU na drugih področjih;
15. poudarja potrebo po primernem financiranju notranje in zunanje komunikacije, ki predstavljata pomemben del politike EU na področju širitve in zunanjih odnosov.
16. poziva Komisijo, naj posebno pozornost posveti posebnim izzivom, s katerimi se soočajo etnične, nacionalne in jezikovne manjšine v državah prejemnicah zunanje pomoči EU, ter zagotovi ustrezna sredstva, ki bodo omogočila njihovo varstvo, vključitev in razvoj.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Št. postopka
( C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD) )
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
AFET
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Michael Gahler 27.2.2007
Obravnava v odboru
16.7.2007
11.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+: 45
–: 3
0: 2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Christopher Beazley, Angelika Beer, Elmar Brok, Cristian Silviu Buşoi, Marco Cappato, Véronique De Keyser, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Eugen Mihăescu, Francisco José Millán Mon, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Charles Tannock, Geoffrey Van Orden, Ari Vatanen, Kristian Vigenin, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Laima Liucija Andrikienė, Mariela Velichkova Baeva, Giulietto Chiesa, Alexandra Dobolyi, James Elles, Kinga Gál, Lilli Gruber, Milan Horáček, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jaromír Kohlíček, Aloyzas Sakalas, Csaba Sándor Tabajdi, Marcello Vernola
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
3.10.2007
MNENJE ODBORA ZA RAZVOJ
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Ralf Walter
POBUDE
Odbor za razvoj poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
Evropski parlament,
1. ponovno poudarja, da mora ukrepanje EU na področju razvojnega sodelovanja temeljiti na boju proti revščini in doseganju razvojnih ciljev tisočletja, in zato vztraja pri 20-odstotni ciljni stopnji za osnovno in srednješolsko izobraževanje ter osnovno zdravstvo, ki sta bistvena dejavnika boja proti revščini; vztraja, da se ta cilja ustrezno upošteva tudi v okviru Evropskega razvojnega sklada;
2. poudarja, da sta odprava revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja prednostni nalogi instrumenta za razvojno sodelovanje; opozarja, da se je z natančnim pregledom strateških dokumentov in letnih delovnih programov, ki jih je predložila Komisija, pokazalo, da cilji instrumenta za razvojno sodelovanje niso bili spoštovani v vseh državah in regijah, temveč da so bila sredstva namenjena za področja, ki v instrumentu za razvojno sodelovanje nimajo pravne podlage; želi, da se redno izvajajo takšni pregledi;
3. ostaja pri ravni proračunskih sredstev za osebje delegacij in njim namenjenim stavbam, ki jo je predlagala Komisija, vendar pričakuje, da bo Komisija spoštovala cilje instrumenta za razvojno sodelovanje in da v zadovoljivi meri pojasni razloge za povečanje sredstev glede na povečane izdatke iz naslova proračunske pomoči in drugih donatorjev;
4. ni pripravljen sprejeti zmanjšanja sredstev, namenjenih za področje razvojnega sodelovanja, da bi tako financirali ukrepe na področju višjega izobraževanja in programov izmenjave;
5. zahteva, da se sredstva za razvojno sodelovanje ne namenjajo za financiranje političnih odnosov z državami s srednjimi dohodki, programov za povečanje ugleda EU v teh državah in za izboljšanje medsebojnega razumevanja, ter uvaja novo proračunsko vrstico za te ukrepe;
6. ugotavlja, da se s programom instrumenta razvojnega sodelovanja za preseljevanje in azil ne uresničuje želja Parlamenta po odpravi zlasti vzrokov preseljevanja; preusmerja sredstva iz programa za preseljevanje v program „Vlaganje v ljudi“, saj naložbe v izobraževanje omogočajo ljudem boljši izhodiščni položaj pri izboljševanju njihovih življenjskih razmer v njihovih izvornih državah;
7. namenja dodatna sredstva za področja izobraževanja, zdravja in enakopravnosti v programu „Vlaganje v ljudi“ in uvaja ločeno proračunsko vrstico za globalni sklad za boj proti AIDSU, tuberkulozi in malariji, da bi zagotovil boljšo preglednost in nadzor;
8. poudarja, da mora razvojna politika, ki je usmerjena v prihodnost, upoštevati demografski dejavnik, saj ima ta vedno večji vpliv na socialne strukture v državah v razvoju;
9. zahteva nadaljnjo krepitev sodelovanja z državami v razvoju, zlasti na področju podnebnih sprememb;
10. meni, da je treba nujno nadaljevati pilotni projekt za gospodarjenje z vodo in s pomočjo novega pilotnega projekta ugotoviti, kako bi lahko na področju razvojnega sodelovanja v večji meri izkoristili šport;
11. poziva k nadaljevanju uspešnih pripravljalnih ukrepov za zmanjševanje količin jedrskega, biološkega in kemičnega orožja ter orožja malega kalibra in za spodbujanje mreže za preprečevanje sporov v okviru instrumenta stabilnosti;
12. meni, da se mora s proračunom EU ublažiti pričakovane negativne posledice sporazumov o gospodarskem partnerstvu in pričakuje, da bodo države članice na podoben način pomagale državam AKP s sredstvi iz Evropskega razvojnega sklada in drugih virov.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
3.10.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
27
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Thijs Berman, Josep Borrell Fontelles, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Miguel Portas, Horst Posdorf, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Luis Yañez-Barnuevo García, Anna Záborská, Jan Zahradil.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Milan Gaľa, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Ralf Walter, Gabriele Zimmer.
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
12.9.2007
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Peter Šťastný
POBUDE
Odbor za mednarodno trgovino poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja, da je Parlament leta 2005 zahteval novo proračunsko vrstico za pomoč za trgovino, s katero bi dosegli naslednje: (i) povečali preglednost obsežnega proračuna (približno 700 milijonov EUR letno) in s tem tudi demokratični nadzor nad njim; (ii) povečali prepoznavnost pomoči, povezane s trgovino; (iii) povečali prilagodljivost pri hitrem črpanju sredstev prek mednarodnih pobud, kadar je to primerno;
2. opominja, da je bil v proračunskem postopku za leto 2007 sprejet osnutek dopolnitve Parlamenta, v katerem je bila proračunska vrstica 20 02 01 razdeljena, pri čemer je bila ustvarjena nova proračunska vrstica „Pomoč za trgovino“ (20 02 03) s 4,5 milijona EUR sredstev, pravna podlaga zanjo pa je bil instrument za razvojno sodelovanje;
3. ugotavlja, da geografski programi instrumenta za razvojno sodelovanje nimajo svetovne razsežnosti, ki jo zahtevajo ukrepi pomoči za trgovino, saj niso na voljo vsem državam v razvoju in ne zajemajo prispevkov mednarodnim organizacijam, kot je Svetovna trgovinska organizacija;
4. obžaluje, da iz nove proračunske vrstice 20 02 03 še ni bil financiran noben ukrep, saj za to ni ustrezne pravne podlage;
5. poudarja, da namerava Komisija prenesti 4,5 milijona EUR iz proračunske vrstice „Pomoč za trgovino“ (20 02 03) v proračunsko vrstico „Zunanjetrgovinski odnosi, vključno z dostopom do trgov držav nečlanic Skupnosti“ (20 02 01), v okviru katere so se ti ukrepi izvajali v zadnjih letih na podlagi institucionalnih pooblastil Komisije; poziva Komisijo, naj čim prej najde učinkovito rešitev, da bo omogočeno izplačilo sredstev iz proračunske vrstice „Pomoč za trgovino“ (20 02 03);
6. meni, da bi morali to proračunsko vrstico preimenovati v „Pomoč za trgovino – večstranske pobude“, saj je njen glavni namen podpreti večstranske pobude (kot je na primer celostni okvir);
7. poudarja, da bi morali za program pomoči za trgovino zagotoviti posebna sredstva, ločena od obstoječe razvojne pomoči, in da za te nove zaveze ne bi smeli porabiti sredstev, namenjenih drugim razvojnim pobudam, na primer zdravstvenim in izobraževalnim projektom, ki so izjemno pomembni za vzpostavitev trdnega gospodarstva;
8. ponovno poziva Komisijo, naj oceni napredek pri izvajanju ukrepov na področju pomoči za trgovino ter Parlamentu in Svetu vsake dve leti (z začetkom leta 2008) predloži poročilo o izvajanju in rezultatih ter, kolikor je mogoče, o glavnih dosežkih in učinkih podpore v sklopu pomoči za trgovino;
9. izrecno zahteva, naj dvoletna poročila vsebujejo informacije o zgodovini financiranih ukrepov, kjer je mogoče, prikaz rezultatov nadzora in ocenjevanja ter podatke o udeležbi morebitnih partnerjev, uresničevanju prevzetih zavez in izvrševanju proračunskih obveznosti in plačil, prikazanih po državah, regijah in vrsti pomoči; zahteva tudi, da je v poročilu ocenjen napredek pri vključevanju trgovine v programe pomoči in rezultati, doseženi s to pomočjo, in sicer s čim širšo uporabo posebnih in merljivih kazalnikov, s katerimi bo mogoče opredeliti vlogo, ki jo ima omenjena pomoč pri doseganju ciljev programa „Pomoč za trgovino“;
10. poziva Komisijo, da še pred drugo parlamentarno obravnavo predstavi podatke o skupnem znesku, ki je bil v proračunu EU namenjen za program „Pomoč za trgovino“, in o skupnem znesku, ki je bil iz sredstev za ta program namenjen za pomoč, povezano s trgovino;
11. ugotavlja, da je Svet med drugim zmanjšal upravne odhodke za zaposlene in vodenje generalnega direktorata Komisije za trgovino; zahteva, da Komisija še pred drugo parlamentarno obravnavo posreduje: (i) informacije o številu in vrsti zaposlenih, ki se v generalnem direktoratu za trgovino in delegacijah v tretjih državah dejansko ukvarjajo s trgovinskimi vprašanji, skupaj z oceno njihovih sposobnosti za obravnavo vse večjih izzivov na področju trgovinske politike; (i) informacije o prerazporeditvi človeških virov, ki so se sprostili ob prenosu nalog na delegacije Komisije; (iii) ustrezno utemeljitev povečanja odhodkov za zaposlene in zunanje sodelavce generalnega sekretariata za trgovino in njegovih delegacij;
12. ponavlja, da bi morala biti makroekonomska pomoč predmet natančnega spremljanja in strogih pogojev, saj EU ne more nadzirati, kako države prejemnice porabijo nenamenska sredstva EU, ki se stekajo v njihove splošne proračune; obžaluje, da ne obstaja ustrezna pravna podlaga za makroekonomsko pomoč in da ta še vedno temelji na priložnostnih sklepih, ki jih Svet sprejme za vsako operacijo posebej; znova poudarja, da je treba za makroekonomsko pomoč vzpostaviti okvir soodločanja, ki bo povečal preglednost, odgovornost ter sisteme za spremljanje in poročanje;
13. Komisijo poziva, da Parlamentu pravočasno posreduje podatke o programih makroekonomske pomoči in o verjetnem urniku za svoje predloge v zvezi z makroekonomsko pomočjo; zahteva, da Svet Parlament zaprosi za mnenje o predlogih Komisije v zvezi z makroekonomsko pomočjo po nujnem postopku samo, kadar je to nujno potrebno, in z ustrezno utemeljitvijo;
14. znova izraža mnenje, da je treba pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 66(2) sporazuma TRIPS zagotoviti konkretno finančno pomoč za prenos farmacevtske tehnologije v države v razvoju, razvijanje njihovih zmogljivosti na tem področju in lokalno proizvodnjo farmacevtskih izdelkov, zlasti v najmanj razvitih državah;
15. poudarja, da je treba povečati sredstva za raziskave in razvoj na področju bolezni, povezanih z revščino, ter tropskih in zapostavljenih bolezni, in sicer v sodelovanju z javno-zasebnimi partnerstvi in drugimi možnimi viri financiranja, ter podpreti raziskovalne ustanove, pripravljene sodelovati v pobudah na področju javnega zdravja in razvijanja zdravil, ki so posebnega pomena za države v razvoju.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija
Številka postopka
C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
INTA
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Peter Šťastný 28.2.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
17.7.2007
11.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
22
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Ignasi Guardans Cambó, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Jacky Henin, Sajjad Karim, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Corien Wortmann-Kool, Zbigniew Zaleski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Bastiaan Belder, Małgorzata Handzlik, Pia Elda Locatelli, Carl Schlyter
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
4.10.2007
MNENJE Odbora za PRORAČUNSKI NADZOR
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Salvador Garriga Polledo
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Pripravljavec se je v tem mnenju želel prepričati, da je proračun skladen s pravili dobrega finančnega poslovodenja, ki jih je sprejel Parlament, zlasti z načeloma stroškovne učinkovitosti, ki se uporablja v različnih politikah EU, in preglednosti pri upravljanju sredstev Unije. Spodnje točke izhajajo iz pregleda izvrševanja proračuna po podelitvi razrešnice Parlamenta, sklepov, ki jih je predstavilo Računsko sodišče v letnem poročilu, in posebnih poročil Komisije o upravljanju proračuna:
Nacionalni računovodski izkazi
1. opozarja, da so se v skladu s členom 53c finančne uredbe in odstavkom 44 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 revizijski organi držav članic dolžni pripraviti oceno upravljavskih in kontrolnih sistemov v okviru pravil Skupnosti in na ustrezni nacionalni ravni pripraviti letno poročilo o izvedenih revizijah;
2. ugotavlja, da je glede na podatke, ki jih je posredovala Komisija, doslej le majhno število držav članic spoštovalo omenjene določbe iz finančne uredbe in medinstitucionalnega sporazuma, ter vztraja, da mora pristojni odbor to neizpolnjevanje obveznosti upoštevati v proračunskem postopku za leto 2008;
3. meni, da mora Svet v času portugalskega predsedovanja EU začeti izvajati ukrepe, s katerimi bi odpravili to nespoštovanje določb;
Upravljanje proračuna ter načelo stroškovne učinkovitosti kontrol
4. opozarja, da je Parlament v resoluciji o podelitvi razrešnice za leto 2005 Komisijo pozval, da Parlamentu in Računskemu sodišču predloži natančno razlago in opredelitev različnih pojmov, ki so zajeti v izrazu „finančni popravki“, ter navede zneske popravkov, ki so bili opravljeni v letu 2005, prav tako pa je od Komisije zahteval, da v prihodnje predloži podrobno letno poročilo z zneskom dejanskih končnih finančnih popravkov;
5. nadalje meni, da mora Komisija zagotoviti, da se v letnem proračunu zneski neupravičenih plačil, izterjanih od držav članic, prikažejo v posebni proračunski postavki;
6. meni, da mora Komisija ob spoštovanju načel sorazmernosti in stroškovne učinkovitosti kontrolnih sistemov oceniti obstoječe razmerje med sredstvi, dodeljenimi posameznim politikam, in delom teh sredstev, namenjenih za kontrolne sisteme, glede na področje odhodkov, kot je bilo zahtevano v resoluciji o podelitvi razrešnice za leto 2005;
7. meni, da bi morale biti ugotovitve te ocene, tj. izdatki za kontrolne sisteme glede na področje odhodkov, vključene v načrtovanje proračuna EU po dejavnostih;
Izvršilne agencije in drugi decentralizirani organi
8. meni, da bi moral Parlament razrešnico podeljevati tudi vsem agencijam in da bi morale imeti vse izvršilne agencije in drugi decentralizirani organi iz tega razloga in zaradi večje preglednosti lastne proračunske postavke v proračunu Unije;
9. ugotavlja, da je v letnem poročilu za 2005 služba Komisije za notranjo revizijo izrazila pridržek glede pomanjkanja človeških virov za izpolnjevanje cilja iz finančne uredbe, ki predvideva oblikovanje revizijskega programa za agencije; poziva Komisijo, da upošteva pridržek in v proračunu za leto 2008 dodeli dodatna sredstva, ki bodo službi za notranjo revizijo omogočila izpolnjevanje obveznosti glede revizije agencij;
10. meni, da bi morala Komisija, kot je zahteval Parlament, vsakih pet let predložiti študijo o dodani vrednosti vsake posamezne agencije, in ponovno poziva vse zadevne institucije, da v primeru negativne ocene o dodani vrednosti nove agencije sprejmejo potrebne ukrepe za ponovno opredelitev mandata agencije in slednjo po potrebi zaprejo;
Preglednost
11. pozdravlja pobudo Komisije za preglednost in upa, da bo vodila k dejanskim ukrepom in zakonodajnim pobudam, ki bodo povečale preglednost pri uporabi sredstev EU in njihovem upravljanju;
12. poziva Komisijo, da oblikuje novo proračunsko postavko z zadostnimi sredstvi za izvajanje ukrepov na področju pobude za preglednost;
Zunanji ukrepi
13. meni, da je treba zaradi večje preglednosti nevladne organizacije, ki prejemajo sredstva EU, jasneje opredeliti in specificirati; zato poziva Komisijo, da podrobne podatke o zadevnih nevladnih organizacijah vključi v proračun EU;
14. poziva Komisijo, naj v proračunu za leto 2008 predvidi potrebna sredstva, da bo lahko EuropeAid izvajal program naknadne revizije različnih partnerskih nevladnih organizacij.
POBUDE
Odbor za proračunski nadzor poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poziva, da se določene proračunske postavke v proračunskem postopku za leto 2008 prenesejo v rezervo, dokler Svet od držav članic ne bo zahteval, da predložijo podatke, ki jih predvidevata člen 53c finančne uredbe in odstavek 44 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;
2. poziva Komisijo, naj oblikuje posebno proračunsko postavko, v kateri bodo v splošnem proračunu EU vsako leto prikazani zneski neupravičenih plačil, izterjanih od držav članic;
3. poziva Komisijo, naj pri načrtovanju proračuna EU po dejavnostih oblikuje posebno proračunsko postavko za izdatke za kontrolne sisteme glede na področje odhodkov;
4. poziva Komisijo, naj oblikuje nove proračunske postavke za vsako od izvršilnih agencij in drugih decentraliziranih organov;
5. poziva Komisijo, da v proračunu za leto 2008 zagotovi potrebna dodatna sredstva, da službi za notranjo revizijo omogoči izvajanje letnega programa naknadnega nadzora teh agencij;
6. poziva Komisijo, da v kadrovskem načrtu Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) nujno predvidi osem delovnih mest v sekretariatu nadzornega odbora te organizacije,
7. poziva Komisijo, da izvaja ukrepe na področju pobude za preglednost in oblikuje novo proračunsko postavko za sredstva, potrebna za izvajanje in spremljanje teh ukrepov;
8. poziva Komisijo, da na občutljivih področjih, ki jih je opredelil OLAF, uvede ukrepe za preprečevanje korupcije;
9. poziva Komisijo, da v proračunu navede vse nevladne organizacije, ki prejemajo sredstva EU;
10. poziva Komisijo, da v proračunu EU predvidi potrebna sredstva za izvajanje programa naknadnega nadzora partnerskih nevladnih organizacij na področju zunanje politike;
11. zahteva, da Komisija takoj ustavi postopke za zaprtje Evropske agencije za obnovo, dokler delegacije Komisije in lokalne oblasti ne bodo sposobne prevzeti nalog;
12. opominja na svoj sklep o razrešnici za leto 2005 in vztraja, da Komisija Evropsko agencijo za obnovo preoblikuje v agencijo za izvajanje nekaterih zunanjih ukrepov EU, zlasti na območjih, kjer vladajo razmere po krizi;
13. predlaga, da se 20 % obveznosti in plačil v vrstici 19 10 03 prenese v rezervo , in poziva Komisijo, da Parlamentu pred drugo obravnavo proračuna za leto 2008 predloži izčrpno poročilo o porabi sredstev (v letih 2006 in 2007 ter načrtovani porabi v letu 2008) v Iraku, pri tem pa navede, kateri projekti so bili financirani ali sofinancirani v procesu iraške obnove, s podrobnimi podatki o geografskih lokacijah in pogodbenikih pri projektih (kjer so že določeni); ocenjuje, da dejstvo, da Komisija do zdaj teh informacij ni bila pripravljena predstaviti na izčrpen, odgovoren in pregleden način, ni sprejemljivo za evropske davkoplačevalce;
14. predlaga, da se 20 % sredstev v vrstici 19 01 01 01 prenese v rezervo , in poziva Komisijo, da Parlamentu pred drugo obravnavo proračuna za leto 2008 predloži izčrpen seznam sredstev EU, ki so jih v letih 2006 in 2007 upravljali mednarodni skrbniški skladi, z natančnimi podatki o tem, katere projekte so sofinancirali, in pojasnilom, kako Komisija zagotavlja nadzor porabe sredstev EU v različnih skladih; ocenjuje, da dejstvo, da Komisija do zdaj teh informacij ni bila pripravljena predstaviti na izčrpen, odgovoren in pregleden način, ni sprejemljivo za evropske davkoplačevalce.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Referenčni dokumenti
C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
CONT
24.9.2007
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja
Salvador Garriga Polledo
27.3.2007
Datum sprejetja
4.10.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
13
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Paul van Buitenen, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, James Elles, Szabolcs Fazakas, Ingeborg Gräßle, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Esther De Lange, Bogusław Liberadzki, Nils Lundgren, Jan Mulder, Bart Staes
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Véronique Mathieu
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
12.9.2007
MNENJE Odbora za EKONOMSKE IN MONETARNE ZADEVE
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/20007 – 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Cristobal Montoro Romero
OBRAZLOŽITEV
Ta osnutek mnenja se nanaša na predhodni predlog proračuna (PPP) za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija objavila 2. maja 2007. Svet bo predlog proračuna (PP) za leto 2007, ki bo posredovan Evropskemu parlamentu, sprejel šele 13. julija 2007.
Splošne opombe
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 je drugi v finančnem okviru 2007–2013, zato je to proračun konsolidacije in nadaljnjega izvajanja. Oblika je v večini ostala enaka kot v proračunu za leto 2007.
Zgornja meja plačil v letu 2008 znaša 129.481 milijonov EUR, to je 1,04 % BND, tako da v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 ostaja precejšnja razlika do zgornje meje, in sicer 8.214 milijonov EUR plačil. Pripravljavec mnenja zato predlaga povečanje plačil v proračunu za leto 2008. Za podporo modernizacije evropskega gospodarstva obstaja manevrski prostor, tako da ni treba zmanjšati proračunskih sredstev za druge zelo pomembne evropske politike.
Pripravljavec mnenja odobrava jasnejšo predstavitev, večjo usmerjenost v cilje in merila za ocenjevanje rezultatov. Poročila o oblikovanju proračuna na podlagi dejavnosti so zelo koristna za ocenjevanje prispevka, ki ga je posamezni direktorat Komisije z dodeljevanjem proračunskih sredstev in človeških virov vložil v doseganje rezultatov.
O vprašanjih odbora ECON glede PPP
Pripravljavec mnenja odobrava trend dodeljevanja proračunskih sredstev za področja, povezana z lizbonsko strategijo, kot so:
- Prevzete obveznosti za konkurenčnost za rast in zaposlovanje (podrazdelek 1a) so se povečala za 9,6 % na 10.270,4 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 76,6 milijona EUR. Tudi plačila so se povečala za 35,4 %, na 9.538,7 milijona EUR.
Vendar v proračunu še zdaleč nismo uresničili vseh pričakovanj sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, ki bo leta 2008 začel polno delovati. Če jih želimo uresničiti, je treba najti prava finančna sredstva, ki bodo omogočila ustanovitev Evropskega inštituta za tehnologijo leta 2010 v okviru programa za konkurenčnost in inovacije.
- Sredstva za kohezijo za rast in zaposlovanje (podrazdelek 1b) znašajo 46.877,9 milijona EUR, kar je 3,1 % več kot leta 2007. Tudi plačila so se povečala za 7,5 %, na 40.662,7 milijona EUR.
Pripravljavec mnenja podpira vsa prizadevanja za to, da bi dvanajst novih držav članic prejemalo zadostna sredstva iz strukturnih skladov, s čimer bodo lahko okrepile svojo gospodarsko rast, oblikovale delovna mesta in kakovostno infrastrukturo.
Pripravljavec mnenja poudarja pomen pravočasnega posredovanja plačil.
Proračun je razdeljen na politična področja, ki se nato delijo na naslove in dejavnosti. Zato so sredstva razporejena med 32 naslovov, ki niso v izključni pristojnosti odbora ECON, vendar jih veliko pripomore k izvajanju lizbonskega programa: gospodarske in finančne zadeve (naslov 01), podjetništvo (naslov 02), konkurenca (naslov 03), obdavčitev in carinska unija (naslov 14), boj proti goljufijam (naslov 24), statistika (naslov 29). Ti naslovi so razdeljeni v približno 230 dejavnosti.
Čeprav se proračunska sredstva povečujejo naraščajo, je njihova rast na nekaterih področjih nezadostna, da bi učinkovito prispevala k oblikovanju delovnih mest in rasti, kot je prikazano spodaj.
O naslovu 1: gospodarske in finančne zadeve
Pripravljavec mnenja meni, da je povečanje človeških virov pozitivno z vidika upravnih odhodkov političnega področja gospodarskih in finančnih zadev (proračunska postavka 01 01).
Kar zadeva ekonomsko in monetarno unijo (proračunska postavka 01 02), pripravljavec mnenja meni, da je za analizo primerljive gospodarske uspešnosti držav članic EU potrebnih več sredstev, 0,5-odstotno povišanje proračunske postavke 01 02 02 o uskladitvi ekonomske in monetarne unije pa je občutno prenizko.
Pripravljavec mnenja tudi meni, da je treba narediti več v zvezi s programom Prince – obveščanje o gospodarski in monetarni uniji, vključno z eurom (proračunska postavka 01 02 04). Nedavne raziskave so pokazale, da se je podpora euru državljanov euroobmočja od leta 2002 močno znižala; potrebna je bolj proaktivna komunikacijska politika. Sposobnost obveščanja državljanov o koristih, ki jih v njihovo življenje in gospodarstvo EU prinaša euro, je ključna. Povečanje za 0,7 milijona EUR je namenjeno kampanji ob deseti obletnici EMU, sredstva za izvajanje partnerskih sporazumov (2,1 milijona), organizacija večjih konferenc, seminarjev, razstav in stojnic (2,1 milijona) ter izdelava, distribucija in priprava promocijskega materiala ter oblikovanje, migracije in vzdrževanje spletnega mesta pa ostanejo na isti ravni.
Vendar se prizadevanj za obveščanje državljanov ne sme krepiti le v euroobmočju; obstaja tudi potreba po krepitvi informiranja in obveščanja državljanov zunaj euroobmočja in zunaj EU. Zato pripravljavec mnenja pozdravlja 58,1-odstotno povečanje proračunske postavke 01 03 – Mednarodne ekonomske in finančne zadeve.
Ker je Evropska unija sklenila, da morajo vse delniške družbe za svoja konsolidirana finančna poročila uporabljati mednarodne računovodske standarde, je treba nujno izboljšati upravljanje fundacije odbora za mednarodne računovodske standarde (IASCF), vključno z upravnim odborom za mednarodne računovodske standarde (IASB). Poleg tega so mednarodni računovodski standardi v svetu vse bolj pomembni. Komisija mora zaradi tega nujno rezervirati zadostna finančna sredstva, ki bi EU omogočala finančni prispevek k oblikovanju mednarodnih računovodskih standardov, ki bodo v interesu Evropske unije.
Pripravljavec mnenja glede finančnih poslov in instrumentov (proračunska postavka 01 04) poudarja potrebo po nadaljnjem zagotavljanju sredstev za upravljanje dejavnosti najemanja in dajanja posojil Skupnosti, upravljanje zakladnice neproračunskih sredstev in zagotavljanje svetovanja o kapitalu, trgih in finančnih instrumentih za mala in srednje velika podjetja ter o institucionalnih in političnih odnosih z Evropsko investicijsko banko.
O naslovu 2: podjetništvo
Glede upravnih izdatkov za podjetništvo (proračunska postavka 02 01), zlasti za standardizacijo in uskladitev zakonodaje – odhodki za upravno poslovodenje (proračunska postavka 02 01 04 02), je težko razmeti razloge za znižanje letnega proračuna z 0,5 na 0,3 milijona EUR le za to leto v finančni perspektivi 2007–2013.
Pripravljavec mnenja meni, da je 2,55-odstotno povečanje obveznosti za konkurenčnost, industrijsko politiko, inovacije in podjetništvo (proračunska postavka 02 02) prenizko za tako obširno in pomembno poglavje, zlasti kar zadeva mala in srednje velika podjetja. Treba je zagotoviti, da vsem pilotnim projektom, ki zadevajo mala in srednje velika podjetja in ki so dosegli dobre rezultate, sledijo pravi pripravljalni ukrepi.
O naslovu 3: konkurenca
Pripravljavec mnenja odobrava povečanje števila zaposlenih (upravni izdatki) na področju konkurence (proračunska postavka 03 01) kot odziv na povečano povpraševanje po človeških virih, ki se ukvarjajo z vse bolj zapletenimi vprašanji konkurence.
O naslovu 14: obdavčitev in carinska unija
Kar zadeva davčno politiko (proračunska postavka 14 05) ter zlasti carino 2013 (proračunska postavka 14 04 02) in Fiscalis 2013 (proračunska postavka 14 05 03), pripravljavec mnenja poudarja pomembnost in dodano vrednost takih programov in meni, da je zagotovitev zadostnih sredstev za dejavnosti takih programov ključna.
O naslovu 24: boj proti goljufijam
Pripravljavec mnenja odobrava povečanje proračunske podpore za varovanje finančnih interesov Evropske unije pred goljufijami in korupcijo, zlasti za razvoj in vzdrževanje informacijskega sistema za boj proti goljufijam (proračunska postavka 24 02 03). Vendar ugotavlja, da se sredstva za program Pericles (proračunska postavka 24 02 02) niso povečala.
O naslovu 29: statistika
Pripravljavec mnenja meni, da je 4,42-odstotno povečanje kompromisnega proračuna za to področje nezadostno, da bi lahko izboljšali kakovost evropske statistike.
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poziva k višji ravni plačil v proračun za leto 2008, kot je Komisija predvidela v predhodnem predlogu proračuna, da bi bila skladna s političnimi prednostnimi nalogami Parlamenta s poudarkom, da mora biti proračun usmerjen v rezultate;
2. zahteva več virov za primerjalno analizo gospodarske uspešnosti držav članic EU, ki bo ključna za razumevanje delovanja gospodarstva EU ter odkrivanje in reševanje šibkih točk;
3. poudarja, da je treba povečati finančna sredstva za zunanje obveščanje o euru in EMU, zlasti v zvezi z deseto obletnico eura; 10-odstotno povečanje obveznosti za program Prince na 7,7 milijona EUR, ki je predvideno v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008, morda ni zadostno;
4. ponavlja, da je treba zagotoviti zadostna sredstva za finančne prispevke za področje mednarodnih računovodskih standardov, zlasti za fundacijo odbora za mednarodne računovodske standarde, vključno z upravnim odborom za mednarodne računovodske standarde, da bi pripomogli k boljšemu upravljanju omenjenih odborov v interesu EU ter upoštevanju interesov malih in srednje velikih podjetij;
5. pozdravlja vpis novih delnic Evropskega investicijskega sklada do vrednosti 100 milijonov EUR od leta 2007 do 2010 (25 milijonov EUR letno), ker bo dodatni kapital za EIB zelo prispeval k uresničevanju ciljev lizbonske strategije;
6. odobrava povečano proračunsko podporo za razvoj in vzdrževanje informacijskega sistema proti goljufijam; vendar ugotavlja, da za program Perikles, ki je pomemben za usposabljanje, izmenjavo in pomoč pri zaščiti eura pred ponarejanjem, sredstva niso bila povečana;
7. zahteva povečanje proračunskih sredstev za izboljšanje kakovosti evropskih statističnih podatkov, saj bodo evropske institucije in vlade držav članic samo tako lahko izvajale, spremljale in ocenjevale politike Skupnosti;
8. odobrava povečanje števila zaposlenih (upravni izdatki) na področju konkurence kot odziv na povečano povpraševanje po človeških virih, ki se ukvarjajo z vse bolj zapletenimi vprašanji konkurence in vzpostavljanjem mrež nacionalnih organov.
POSTOPEK
Naslov
Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2008
Številka postopka
2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pristojnega odbora
Datum razglasitve na zasedanju
ECON
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja:
Cristobal Montoro Romero
13.2.2007
Nadomeščeni pripravljalec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
26.6.2007
10.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
37
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Kurt Joachim Lauk, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Peter Skinner, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jorgo Chatzimarkakis, Harald Ettl, Ján Hudacký, Werner Langen, Thomas Mann, Maria Petre, Poul Nyrup Rasmussen, Charles Tannock
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Íñigo Méndez de Vigo
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
...
12.9.2007
MNENJE Odbora za ZAPOSLOVANJE IN SOCIALNE ZADEVE
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja:
Gabriele Stauner
POBUDE
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja, da Komisija ponovno predstavlja predlog proračuna, katerega glavna značilnost je odločenost, da prihrani denar: z odobritvami za prevzem obveznosti skupno 129,2 milijarde EUR in odobritvami plačil 121,6 milijarde EUR je predlog proračuna ponovno občutno pod zgornjo mejo odhodkov finančne perspektive, čeprav sta se sedaj pridružili dve novi državi članici;
2. še posebej pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi podprla cilje lizbonske strategije, tako da je po novem za rast in zaposlovanje predvidela 44,2 % proračuna (57,1 milijarde EUR), zaradi česar naj bi se odobritve v zadevnih proračunskih vrsticah v letu 2008 povečale za 2,3 milijarde EUR;
3. je seznanjen s tem, da bi morali proračun za leto 2008 pripraviti v okviru nadaljnjih prizadevanj za revizijo odhodkov in prihodkov finančne perspektive ter upoštevati dejstvo, da je leto 2008 drugo leto večletnega finančnega okvira 2007–2013 ter predzadnje leto šestega zakonodajnega obdobja Parlamenta in Komisije pod vodstvom Barrosa;
4. opominja, da je večina proračunskih vrstic omejena z zavezujočim večletnim finančnim okvirom, zato še toliko bolj pozdravlja možnost financiranja novih pilotnih projektov na posebnih ključnih področjih zaposlovanja in socialnih zadev, ki bodo omogočili iskanje rešitev za nekatere težave;
5. spodbuja Komisijo, naj stori vse, da zagotovi izvajanje različnih poglavij v podrazdelku 1b (kohezija za rast in zaposlovanje), ter s tem v zvezi poudarja vlogo Evropskega socialnega sklada in njegovega prispevka k ekonomski in socialni koheziji, zlasti na območjih z omejenimi možnostmi;
6. je prepričan, da bi se morali o vseh spremembah v proračunskih vrsticah, ki se nanašajo na upravne odhodke in agencije, dogovoriti vsi zadevni odbori;
7. meni, da je treba v novih državah članicah utrditi socialna partnerstva in izboljšati njihovo strukturo, da bo mogoče bolje uresničevati pravice delojemalcev do soodločanja (poglavje 04 03), kakor je k temu pozval Evropski parlament;
8. obžaluje, da Komisija po izteku pripravljalnih ukrepov ENEA za aktivno staranje in mobilnost starejših ter pilotnih projektov za vključevanje invalidnih oseb na tem področju ni predlagala nobenega nadaljnjega programa; zato jo poziva, naj oblikuje ustrezne pravne podlage, ki bodo tudi v prihodnje omogočale izboljševanje razmer za invalidne državljane in spodbujanje aktivnega staranja;
9. pričakuje, da bodo tako kot letos tudi prihodnje leto Komisiji ponovno predložene vloge za finančno podporo, ki temelji na smernicah sklada za prilagoditev globalizaciji; zato podpira vpis 500 milijonov EUR v odobritve za prevzem obveznosti, tako da bodo plačila dostopna v skladu s sporazumi;
10. pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi zmanjšala obstoječe obveznosti iz zadnjega obdobja financiranja socialnega sklada; poziva tudi države članice, naj pospešijo izvajanje sprejetih ukrepov, da bo mogoče obstoječe obveznosti v celoti poravnati v naslednjih dveh letih; opozarja, da je povečanje odobritev za prevzem obveznosti pogojeno tudi s pristopom Romunije in Bolgarije;
11. predlaga pilotni projekt za družbeno integracijo priseljencev, ki naj bi olajšal vključevanje priseljencev na trg dela in boj proti delu na črno; opredelil naj bi tudi najboljšo prakso ter partnerstva med regionalnimi oziroma lokalnimi oblastmi in podjetji ter spodbujal pozitivne ukrepe proti delu na črno;
12. predlaga pilotni projekt z naslovom "Nove zaposlitvene razmere v zdravstvenem sektorju: najboljše prakse za izboljšanje strokovnega usposabljanja in kvalifikacij zdravstvenih delavcev", ker se Evropa sooča z doslej največjo demografsko spremembo, pričakovano trajanje življenja in povprečna starost prebivalstva še vedno naraščata, kar povzroča stroškovni pritisk na sisteme zdravstvenega varstva vseh držav članic; poudarja, da se vzorci bolezni spreminjajo ter da je prizadetih vedno večje število ljudi, na primer zaradi demence; ugotavlja, da posledica tega ni le vedno večje število zaposlenih v zdravstvenem sektorju, ampak tudi uvedba novih kategorij zaposlitve v EU zaradi soočanja s temi novimi izzivi; poudarja, da to še posebej velja, kadar gre za skrb za starejše; poudarja, da imajo delavci lahko standardne ali nestandardne pogodbe o zaposlitvi, dolgoročno ali kratkoročno zaposlitev in da se od njih lahko zahteva, da pridobijo nove vrste kvalifikacije; prepričan je, da je oblikovanje pilotnega projekta največjega pomena, če naj najboljše prakse in primerjalna analiza sledijo vplivu in posledicam novih zaposlitvenih razmer v zdravstvenem sektorju, zlasti glede na strokovne kvalifikacije in naloge, ki jih izvajajo zdravstveni delavci, zdravstveni pomočniki in sestre z nižjo kvalifikacijo;
13. predlaga pilotni projekt spremljanja delavcev med spremembami v industriji, da bi dopolnjevali dejavnosti, ki jih financira Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ter podprli ukrepe in najboljšo prakso v pomoč delavcem in podjetjem pri prilagajanju omenjenim spremembam;
14. poudarja, da je Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve odgovoren za Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu, Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (Solun) in Evropsko fundacijo za usposabljanje (Torino); zato po pregledu letnih programov teh agencij soglaša z dvoodstotnim povečanjem proračunskih sredstev zanje, ki ga je Komisija predvidela zaradi inflacijskega učinka;
15. bi z veseljem sprejel povečanje sredstev v proračunskih vrsticah za Dublinsko fundacijo, ki bi jih namenili ustanovitvi observatorija za socialnopolitične ukrepe na področju družini naklonjenih politik na delovnem mestu (usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja), reševanja stanovanjskih vprašanj in podpore otrok; fundacija bi lahko izbrala države, kjer obstajajo najrazličnejši zanimivi primeri, te primere raziskala ter pripravila podrobnejše študije in splošno poročilo;
16. na podlagi povečanja proračuna 2007 za 2 milijona EUR predlaga novo povečanje sredstev za evropske službe za zaposlovanje (EURES) zaradi pridružitve Romunije in Bolgarije; poudarja, da bi to povečanje bilo tudi odgovor na uspešno evropsko leto mobilnosti delavcev (leto 2006), zaradi katerega se je število obiskov portala za zaposlitveno mobilnost EURES občutno povečalo, in na potrebe po izboljšanju kakovosti storitev EURES in dodatnih informacijah o vsakodnevni vožnji na delo čez meje med „starimi“ in „novimi“ državami članicami;
17. pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici za instrument za predpristopno pomoč (IPA), ki ga je predlagala Komisija v predhodnem predlogu proračuna; poudarja pomen tega novega instrumenta pri pomoči državam kandidatkam (Turčija, Hrvaška in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija), da se pripravijo na prihodnje upravljanje Evropskega socialnega sklada (ESS);
18. meni, da je treba ob Evropskem letu enakih možnosti za vse 2007 ter v skladu z obveznostjo, ki jo je Evropska komisija prevzela z Akcijskim načrtom o invalidnosti 2003–2010, invalidnost sistematično vključiti kot bistveno vprašanje proračuna EU, najboljši način za dosego tega cilja pa je zagotoviti skladnost med jezikom obstoječega regulativnega okvira EU in pripombami k proračunu.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
12.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
32
0
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Andersson, Alexandru Athanasiu, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Mary Lou McDonald, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Elisabeth Morin, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, José Albino Silva Peneda, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Anne Van Lancker
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Françoise Castex, Rumiana Jeleva, Sepp Kusstatscher, Agnes Schierhuber
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
12.9.2007
MNENJE Odbora za OKOLJE, JAVNO ZDRAVJE IN VARNO HRANO
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja:
Jutta Haug
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja na vlogo okoljske politike EU pri izvajanju lizbonske strategije in doseganju splošnega cilja trajnostnega razvoja; poziva, da je treba dati na razpolago zadostna sredstva za izvajanje, spremljanje in nadaljnji razvoj okoljske politike EU;
2. poudarja vodilno vlogo EU pri številnih mednarodnih okoljskih sporazumih, kot so okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja in z njo povezan kjotski protokol, konvencija o biološki raznovrstnosti in z njo povezan kartagenski protokol o živih spremenjenih organizmih ali svetovne konvencije o kemikalijah in odpadkih; poziva, da je treba nameniti več sredstev za mednarodne okoljske dejavnosti, zato da bo EU ohranila vodilno vlogo v mednarodni okoljski politiki in pri oblikovanju načrtov za mednarodno sodelovanje;
3. poudarja, da je obravnavanje podnebnih sprememb glavni svetovni izziv v naslednjih letih; poziva k dejanskim političnim pobudam o tem vprašanju, da bo lahko EU izpolnila svoje notranje in mednarodne obveznosti; opominja Komisijo na njeno obveznost, izraženo v letni strategiji politik za leto 2008, kjer je zapisano, da se je „spopadanje s podnebnimi spremembami premaknilo v ospredje in bo sestavni del prednostnih nalog Komisije v letu 2008, da se zagotovi trajnostna blaginja za Evropo“,
4. pozdravlja sprejetje programa LIFE+, ki je skladen in edinstven instrument za izboljšan in poenostavljen pristop k podpori za izvajanje in razvoj okoljske politike in je nadomestil številne nekdanje ločene programe; poziva Komisijo, da si čim bolj prizadeva za izpolnitev vseh prevzetih obveznosti in plačil, zlasti ker se bo program začel šele konec leta 2007;
5. je zadovoljen s sporazumom med Parlamentom in Svetom o financiranju drugega programa za zdravje (2008–2013), ki upošteva zgornjo mejo razdelka 3b finančnega okvira, tako da se program lahko začne s 1. januarjem 2008; vendar poudarja, da bodo razpoložljiva sredstva za ta program manjša, kot sta Parlament in Komisija prvotno predvidela; opozarja na obveznost vseh treh institucij, da med letnim proračunskim postopkom raziščejo in uporabijo vse možnosti, ki jih določa medinstitucionalni sporazum, da zagotovijo popolno izvajanje programa za zdravje; poziva Komisijo, da zagotovi stroškovno učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev; poziva Komisijo, da pravočasno poda vmesno oceno programa za zdravje za obdobje 2008–2013;
6. poudarja potrebo po večji obveščenosti javnosti o škodljivih učinkih uživanja tobaka, vključno s pasivnim kajenjem; pozdravlja predložitev zelene knjige „K Evropi brez tobačnega dima“; vendar je zaskrbljen, da bo prenehal delovati tobačni sklad Skupnosti, ki zagotavlja finančno podporo projektom za dviganje ozaveščenosti javnosti o škodljivih učinkih uživanja tobaka, zlasti prek obveščanja in izobraževanja; poziva Komisijo, da pripravi nadaljnje pobude;
7. pozitivno ocenjuje horizontalni pristop glede agencij v proračunskem postopku za leto 2007 (sprostitev zneska iz rezerve po izpolnitvi nekaterih pogojev); izraža zadovoljstvo ob uspešnosti agencij, ki spadajo v pristojnost tega odbora, glede načrtov za kadrovsko politiko in predstavitve podrobnega delovnega programa, v katerem so navedene dodatne naloge, ki jih nalaga zakonodajalec; poziva štiri agencije (EMEA, EEA, EFSA in ECDC), da dokončajo izvedbena pravila za načrte za kadrovsko politiko, da bodo lahko začela čim prej veljati;
8. znova poudarja, da morajo imeti agencije za izpolnjevanje svojih nalog primerna finančna sredstva, vendar to ne bi smelo pomeniti zmanjšanja sredstev za druge dejavnosti Skupnosti; poziva k natančnemu pregledu nalog agencij, dejavnosti, ki jih izvaja Komisija, in dejavnosti, financiranih iz večletnih programov, da se prepreči vsakršno prekrivanje in zagotovi stroškovno najbolj učinkovito in smotrno izvajanje nalog;
9. poudarja, da bosta na novo sprejeta in prihodnja zakonodaja povečali delovno obremenitev in naloge zadevnih agencij, npr. Evropske agencije za zdravila (pediatrična zdravila in zdravila za napredno zdravljenje); poudarja, da je treba agencijam zagotoviti primerna finančna sredstva, da bodo lahko opravljale nove naloge v administrativnem in operativnem smislu.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Splošno ozadje
Vsi programi iz novega sedemletnega finančnega okvira, o katerem sta se Evropski parlament in Svet dogovorila aprila 2006, bodo potekali leta 2008. Za nekatere bo to že drugo leto delovanja, nekateri pa bodo šele na začetni stopnji.
Celotni predhodni predlog proračuna za leto 2008 znaša 129,2 milijarde EUR za odobritve za prevzem obveznosti. To je 1,03 % BND Skupnosti in pomeni 2-odstotno povečanje proračuna v primerjavi z letom 2007. Razlika do zgornje meje finančnega okvira znaša 3,1 milijarde EUR. Za odobritve plačil se predlaga 121,6 milijarde EUR oz. 0,97 % BND, kar je 5,3 % več kot leta 2007.
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 pomeni zgodovinski premik v strukturi. Prvič je največji del proračuna namenjen sredstvom za trajnostno rast prek večje konkurenčnosti in izboljšanja kohezije namesto odhodkom, povezanim s skupno kmetijsko politiko. Tako naj bi od skupaj 129,2 milijarde EUR za odobritve za prevzem obveznosti 57,1 milijarde EUR (44,2 %) namenili neposredno dejavnostim, bistvenim za lizbonsko strategijo.
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 po razdelkih
Odobritve za prevzem obveznosti po razdelkih
V milijardah
EUR
% celotnega
proračuna
Sprememba v %
v prim. z letom 2007
1. Trajnostna rast
57,2
44,2%
+4,2%
Konkurenčnost
10,3
8,0%
+9,6%
Kohezija
46,9
36,2%
+3,1%
2. Ohranjanje in upravljanje naravnih virov
56,3
43,6%
+0,0%
Neposredna izplačila in odhodki, povezani s trgom
42,5
32,9%
-0,5%
Razvoj podeželja, okolje
13,8
10,7%
+1,8%
3. Državljanstvo, svoboda, varnost in pravosodje
1,3
1,0%
+11,1%
4. Evropska unija kot globalni akter
6,9
5,4%
+4,5%
5. Uprava
7,3
5,7%
+5,7%
Od tega Komisija
3,4
2,6%
+1,4%
6. Nadomestila za Bolgarijo in Romunijo
0,2
0,1%
-53,5%
Odobritve za prevzem obveznosti skupaj
129,2
100,0%
+2,0%
V odstotkih BND EU-27
1,03%
Bistveni programi so okrepljeni v drugem letu finančnega okvira s povečanimi obveznostmi, in sicer +11 % za raziskave, +14 % za vseevropska omrežja za energijo in transport, +9 % za vseživljenjsko učenje, +14 % za kohezijski sklad in +24 % za solidarnost in upravljanje migracijskih tokov.
V predhodnem predlogu proračuna je poudarjena vloga EU kot globalne partnerice, ki spodbuja varnost in blaginjo po vsem svetu. Za doseganje teh ciljev je tako treba oblikovati posebne instrumente, tj. s povečanjem odobritev za prevzem obveznosti za skupno zunanjo in varnostno politiko za 25,8 %.
Upravni proračun vseh institucij EU naj bi se povečal za 5,7 %. Za leto 2008 se zahteva zadnje odprtje delovnih mest, povezanih s širitvijo leta 2004, ter predzadnje odprtje delovnih mest zaradi širitve leta 2007 na Bolgarijo in Romunijo. Dodatne potrebe se bodo izpolnile s prerazporeditvijo. Komisija je glede tega preverila stanje na področju človeških virov, da bi bile prednostne naloge EU kar najbolje izpolnjene, in ugotovitve predstavila 2. maja 2007.
Posamezni proračuni (predhodni predlog proračuna za leto 2008) v pristojnosti tega odbora
V predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 je v okviru glavnega instrumenta v naslovu 07 predvideno 10,3-odstotno povečanje finančnih sredstev (320.726.000 EUR) v primerjavi z letom 2007 (290.720.000 EUR).
V najpomembnejšem finančnem okviru za okoljsko politiko, LIFE+, so združeni številni nekdanji instrumenti in pobude (LIFE, financiranje nevladnih organizacij, Forest Focus, proračunske vrstice za izvajanje politik in podporo razvoju). V predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 se v primerjavi z letom 2007 predlaga 11-odstotno povišanje finančnih sredstev (z 239.620.000 EUR leta 2007 na 265.944.000 EUR leta 2008). Od vseh odobritev za prevzem obveznosti (vključno s tehnično pomočjo) naj bi več kot 78 % (približno 208 milijonov EUR) namenili financiranju projektov z dodano evropsko vrednostjo prek poziva za zbiranje predlogov, ki ga bo organizirala Evropska komisija, pri čemer bodo najmanj 104 milijoni EUR namenjeni Naravi in biotski raznovrstnosti. Sredstva za Naravo in biotsko raznovrstnost so več kot za 40 % višja od tistih, ki so bila razpoložljiva v okviru programa LIFE III Narava leta 2006.
Čeprav bo končno število podprtih projektov odvisno od izida poziva za zbiranje predlogov, ki bo objavljen v obdobju 2008/2009, Komisija pričakuje, da bodo v okviru LIFE+ poleg Narave in biotske raznovrstnosti od projektov imela korist vsa področja politike, zajeta v šestem okoljskem akcijskem programu. Zlasti bo več projektov, povezanih s strateškim pristopom k razvoju in izvajanju politike na področju podnebnih sprememb (tj. inovativni pristopi k politiki, tehnologije ali metode za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov), okolja in zdravja (npr. kakovost zraka, vode in zaščita pred hrupom) ter trajnostne proizvodnje in potrošnje (npr. integrirana politika do proizvodov ter ravnanje z odpadki in preprečevanje nastajanja odpadkov). Povečanje odhodkov za podporo (naslov 07 01 04 01) je deloma povezano s končno odločitvijo zakonodajnega organa v zvezi s centraliziranim upravljanjem LIFE+. Centralizirano upravljanje pomeni večje potrebe Komisije po tehnični pomoči, zlasti v zvezi s predlogi za izbrane projekte in njihovim spremljanjem, ocenjevanjem in vrednotenjem.
Ker je prejšnja pravna podlaga prenehala veljati konec leta 2006 in je bila nova sprejeta šele spomladi 2007, je za financiranje dejavnosti v okviru tega programa nastala zakonodajna vrzel. Na podlagi skupne izjave o LIFE+, priložene resoluciji o splošnem proračunu za leto 2007, ki je bila sprejeta 14. decembra 2006, je bilo zagotovljenih 15 milijonov EUR, da bi pokrili najbolj nujne potrebe v letu 2007 pred sprejetjem nove pravne podlage. Ker to predstavlja le majhen del skupnega zneska, razpoložljivega za finančno leto 2007, obstaja nevarnost, da se velik del sredstev ne bo porabil pred decembrom 2007.
V predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 se predlaga 20,5-odstotno povišanje za civilno zaščito (z 20,4 milijona EUR leta 2007 na 24,59 milijona EUR leta 2008). Finančni instrument za civilno zaščito je bil sprejet marca 2007. Ena glavnih novih značilnosti instrumenta je možnost, da Skupnost učinkoviteje obravnava vprašanja posredovanja pomoči, ki jo ponujajo države članice. Na podlagi finančnega instrumenta za civilno zaščito se bodo tako vzpostavile in izvajale ustrezne službe in storitve za zagotovitev, da se pomoč, ki se zahteva in zagotavlja prek mehanizma Skupnosti v nujnih primerih, prenese hitro in učinkovito v prizadeto državo, naj bo ta v EU (pod proračunsko vrstico 07 04 01) ali zunaj nje (pod proračunsko vrstico 19 06 05).
Zdravje in varnost hrane sta uvrščena v razdelek 3c, državljanstvo. Glavne proračunske vrstice so tiste, ki so namenjene programu za zdravje, agencijama (Evropskemu centru za preprečevanje in obvladovanje bolezni in Evropski agenciji za varnost hrane) ter tobačnemu skladu.
Novi program za zdravje (2008–2013) bo s 1. januarjem 2008 nadomestil prvi program javnega zdravja (2003–2008). Skupna sredstva za novi program znašajo 321,5 milijona EUR, kar je znatno manj, kot je bilo predvideno prvotno, ko je Komisija predstavila svoj predlog in je Parlament sprejel stališče v prvi obravnavi. Finančna sredstva, ki so bila dogovorjena v drugi obravnavi julija 2007, ustrezajo sedanji ravni financiranja, saj nekatere dejavnosti, povezane s tveganjem za zdravje (nadzor nad nalezljivimi boleznimi), ki so bile prej financirane iz programa, zdaj financira Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Vendar pa končni znesek odraža 44 milijonov EUR, ki so že bili nakazani za ukrepe v letu 2007. Vmesna ocena programa za javno zdravje v obdobju 2003–2008 še poteka in rezultati še niso na razpolago.
Poteka vmesno vrednotenje programa javnega zdravja za obdobje 2003 – 2008 in rezultati še niso na voljo.
Neposredna plačila iz tobačnega sklada za informacijske kampanje in ozaveščanje javnosti o škodljivih učinkih uživanja tobaka naj bi se v skladu s predhodnim predlogom proračuna za leto 2008 povečali s 13,5 milijona EUR (2007) na 14,25 milijona EUR. Treba se je izogniti politiki, ki bi bila v izrazitem nasprotju z raznimi kampanjami EU proti kajenju. V Evropski uniji je tobak največji povzročitelj smrti, ki bi jo bilo sicer mogoče preprečiti, saj zaradi posledic kajenja vsako leto umre več kot pol milijona ljudi, po vsej Evropi pa več kot milijon ljudi. Ocene kažejo, da je 25 % smrti zaradi raka in 15 % vseh smrti v Uniji mogoče pripisati kajenju.
Agencije: EMEA, EEA, EFSA in ECDC
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 vključuje proračunska sredstva za 25 decentraliziranih agencij v skupnem znesku 524 milijonov EUR, skoraj 19 % več kot v proračunu za leto 2007, ko so te subvencije znašale 441,8 milijona EUR. Največji del odhodkov za agencije spada v razdelek 1 sedemletnega finančnega okvira, kjer je koncentriranih približno 51 % celotnega proračuna agencij za leto 2008. 38 % celotnega zneska je predvidenega za agencije, ki sodijo v razdelek 3, za razdelka 2 in 4 pa je namenjen le majhen delež (7 % oziroma 3 %). Rast agencij je razvidna tudi iz števila njihovih zaposlenih. Leta 1995 je bilo v agencijah zaposlenih manj kot petsto ljudi, medtem ko je s predhodnim predlogom proračuna za leto 2008 predvidenih 3835,5 delovnih mest v kadrovskem načrtu agencij.
Za Evropsko agencijo za zdravila (EMEA) predhodni predlog proračuna za leto 2008 predvideva 32 milijonov EUR evropskega prispevka, kar je 3 milijone EUR manj kot v proračunu za leto 2007. V osnutku programa za leto 2008 agencija poudarja svoje temeljne naloge, tj. znanstveno svetovanje ter izdajanje dovoljenj za promet in nadzor zdravil. Agencija se bo tudi osredotočila na izboljšanje varnosti zdravil za humano in veterinarsko uporabo, zagotovila bo, da bodo ta zdravila na voljo prej, prispevala bo k oblikovanju okolja, ki spodbuja inovacije; prizadevala si bo za odprtost, komunikacijo in zagotavljanje informacij, krepila bo evropsko mrežo zdravil in povečevala svoj prispevek k regulaciji zdravil na mednarodni ravni. Predhodni predlog proračuna za leto 2008 za vrstico "posebni prispevek za zdravila za sirote" predvideva enak znesek kot leta 2007.
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 za Evropsko agencijo za okolje poleg 2-odstotnega povišanja za inflacijo predvideva znatno povišanje v višini 2 milijonov EUR. Osnovni proračun naj bi znašal 36,4 milijona EUR za podporo trajnostnemu razvoju in pomoči za doseganje pomembnega in izmerljivega napredka glede okolja v Evropi prek zagotovitve pravočasnih, usmerjenih, ustreznih in zanesljivih informacij za oblikovalce politik in javnost ter za reševanje dodatnih izzivov, kot so podnebne spremembe, energija, kakovost zraka, biotska raznovrstnost, prevoz, tehnologija in inovacije, trajnostna potrošnja in proizvodnja ter razvoj skupnega okoljskega informacijskega sistema.
Evropska agencija za varnost hrane ter Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni leta 2008 ne bosta v polnem zagonu, vendar skupaj porabita skoraj 25 % sredstev, ki so na razpolago v okviru razdelka 3b/državljanstvo. V skladu z zgornjimi mejami finančnega okvira se bo po kadrovskem načrtu Evropske agencije za varnost hrane število njenih delovnih mest s 300 v letu 2007 povečalo na 335 leta 2008, kar predstavlja 12-odstotno povišanje. Namen tega povišanja je izpolniti temeljne naloge agencije ter izvajati dodatne zadolžitve, ki jih zakonodajalec nalaga agenciji na področju znanstvenih dejavnosti, ocenjevanja tveganja in zbiranja podatkov. Povečanje števila zaposlenih je v skladu s sredstvi (63,5 milijona EUR), ki so določena v predhodnem predlogu proračuna – povečanje za 6,5 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2007. Za Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni bo proračunsko leto 2008 (39,1 milijona EUR) tretje polno leto delovanja, osredotočil pa se bo na krepitev posameznih dejavnosti, zlasti na področju nadzora in pripravljenosti. V svojem delovnem programu za leto 2008 bo opredelil področja, na katerih bo začel nove dejavnosti ali pa okrepil že obstoječe z namenom, da bi razvil svoje zmogljivosti in zajel vsa področja, ki jih zahteva njegova ustanovna uredba.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:41
–:0
0:0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Satu Hassi, Jutta Haug, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Kathalijne Maria Buitenweg, Christofer Fjellner
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
18.9.2007
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( 2007/2019(BUD) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja:
Angelika Niebler
POBUDE
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja na izzive, s katerimi se sooča Evropska unija, in na lizbonske cilje ter pozdravlja povišanje odobritev za različne postavke predhodnega predloga proračuna za 2008, zlasti za raziskave, konkurenčnost in inovacije, za vseevropska prometna in energetska omrežja ter za izobraževanje in usposabljanje;
2. zlasti pozdravlja prizadevnost Komisije na področju raziskav in inovacij v zvezi z uresničevanjem ciljev lizbonske strategije; poudarja pomen Evropskega raziskovalnega sveta, ki bo od leta 2008 dalje odgovoren za izvajanje programa Ideje iz sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007-2013), ki ga bo izvajalska agencija podpirala in mu omogočala celovito izvajanje vloge kot vseevropske finančne agencije za pionirske raziskave;
3. podpira oblikovanje evropskega inštituta za tehnologijo, ki bo spodbujal inovacije in katerega usmeritev bo tesno povezana z raziskovalnimi, podjetniškimi in izobraževalnimi politikami; poziva Komisijo naj pojasni kako bo evropski inštitut za tehnologijo financiran, in pričakuje dodatne finančne odobritve namesto zmanjševanja finančnih sredstev, namenjenih sedmemu okvirnemu programu;
4. poudarja, da je treba okrepiti zmogljivosti trikotnika znanja (izobraževanje, raziskave in inovacije) ter povezave med njegovimi sestavinami; odločno podpira vzpostavitev vključujoče evropske informacijske družbe, ki zagotavlja rast, delovna mesta, boljše storitve in kakovost življenja;
5. meni, da bi možnosti za nova delovna mesta v inovativnih podjetjih lahko pomagala EU pri premagovanju nekaterih težav, ki jih prinaša globalizacija; podpira oblikovanje upravnega okolja, ki je ugodno za podjetja, in zmanjševanje upravnih bremen za mala in srednje velika podjetja z izboljšanjem kakovosti in poenostavitvijo zakonodaje;
6. zaveda se pomena trajnostnega razvoja, konkurenčnosti, zanesljivosti oskrbe z energijo in energetske učinkovitosti gospodarstva EU; opozarja na pomen nove energetske politike, ki jo je razvila EU in je cilj boja proti podnebnim spremembam, ter krepitve energetske varnosti EU in konkurenčnosti;
7. v skladu s prednostno nalogo iz letne strategije politik v zvezi z obravnavanjem podnebnih sprememb in nove energetske politike EU meni, da je treba povečati obseg osebja Komisije, ki dela na področju energije, med drugim zaradi ustrezne zapolnitve kadrovskih potreb novega observatorija za energetski trg ter zaradi prizadevanja v zvezi z izboljšanjem energetske učinkovitosti.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Predhodni predlog proračuna za leto 2008 je drugi v novem večletnem finančnem okviru, ki bo usmerjal za financiranje EU do leta 2013. Večino novih večletnih programov se je začelo izvajati na začetku leta 2007, leto 2008 bo pa zanje leto konsolidacije in nadaljnjega izvajanja.
Podrazdelek 1a uteleša „bistvo“ lizbonske strategije. V predhodnem predlogu proračuna za 2008 znašajo odobritve za prevzem obveznosti iz tega podrazdelka 10.270,4 milijona EUR, odobritve plačil pa 9.538,7 milijona EUR. Ključni programi, ki se jih poudarja tukaj, so sedmi okvirni program, program za vseživljenjsko učenje, program za konkurenčnost in inovacije, vseevropska omrežja, Marco Polo II in Galileo pa tudi program PROGRESS.
NASLOV 01: GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE
Finančni posli in instrumenti (poglavje 04)
Skupni proračun za to poglavje se je zmanjšal s 367,16 na 169 milijona EUR. Leta 2008 bo Komisija še naprej izvajala finančne instrumente v okviru pobude za rast in novega finančnega okvira (program za konkurenčnost in inovacije). Novi instrument za mala in srednje velika podjetja ter občine v državah kandidatkah bo vključeval zlasti uvajanje novega programa za energetsko učinkovitost.
NASLOV 02: PODJETNIŠTVO
Konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo (poglavje 02)
Skupni proračun za to poglavje se je povečal za 2,55 %, in sicer s 127,16 na 130,40 milijona EUR. Dejavnost podpira okvirni program za konkurenčnost in inovacije in v tem okviru program za podjetništvo in inovacije.
Sodelovanje – vesolje in varnost (poglavje 04)
Skupni proračun za to poglavje se je povečal za 16,34 %, s 171,72 na 199,78 milijona EUR. Sedmi okvirni program za raziskave in tehnični razvoj zagotavlja sredstva zlasti za raziskovalne dejavnosti, povezane z uporabo, z namenom izkoriščanja prednosti satelitskih sistemov.
NASLOV 06: ENERGETIKA IN PROMET
Notranji, zračni in pomorski promet (poglavje 02)
Ta dejavnost, zlasti kar zadeva program Galileo, ima za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko velik pomen. Skupni proračun za to poglavje se je povečal od 270,40 na 328,18 milijona EUR (povečanje za 21,37 %).
Vseevropska omrežja (poglavje 03)
Skupni proračun za to poglavje se je v predhodnem predlogu proračuna 2008 glede na proračun za leto 2007 povečal za 14,14 %. Ta dejavnost se bo osredotočila predvsem na razvoj vseevropskih prometnih in energetskih omrežij.
Konvencionalne in obnovljive energije (poglavje 04)
Skupni proračun za to poglavje se je rahlo zmanjšal za 0,86 % s 64,92 na 64,37 milijona EUR. Program inteligentne energije za Evropo II, ki ga zdaj upravljata agencija za konkurenčnost in izvajalska agencija za inovacije (prej izvajalska agencija za pametno energijo), je del prizadevanja za spodbujanje varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije.
Jedrska energija (poglavje 05)
Proračun za to poglavje se je povečal za 2,42 %, in sicer z 264,30 na 270,70 milijona EUR. Prednostne naloge bodo osredotočene na trajnostni razvoj (varnost jedrskih elektrarn, varno in učinkovito upravljanje jedrskih odpadkov) in zaščito širše javnosti (jedrska varnost in zaščita pred sevanjem).
Raziskave na področju energetike in prevoza (poglavje 06)
Proračun za to poglavje se je povečal za 8,50 %, z 234,42 na 254,35 milijona EUR. Ta dejavnost je del izvajanja sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Prednostne naloge (področje aeronavtike) spodbujajo evropsko industrijo na področju aeronavtike (tehnologije za izvajanje enotnega neba/Sesar, ki ga 50-odstotno financira program za raziskave in tehnološki razvoj) in vesolja (Galileo: trajne raziskave in predstavitvene dejavnosti, ki spremljajo program Galileo o neposrednem financiranju v uvajalnih obdobjih).
NASLOV 08: RAZISKAVE
Za sedmi okvirni program ES je Komisija predlagala proračun v višini 5.579 milijonov EUR v skladu s štirimi cilji, ki jih podpirajo štirje programi.
Posebni program – sodelovanje
Ta del programa bo zajemal celoten nabor raziskovalnih dejavnosti v mednacionalnem sodelovanju.
Posebni program – ideje
Za ta posebni program je namenjenih občutno več proračunskih sredstev: povečanje za 96,48 %, in sicer z 260,84 na 512,5 milijona EUR. Ta del sedmega okvirnega programa je namenjen novi dinamiki na področju raziskav, s spodbujanjem odličnosti prek konkurence. Evropski raziskovalni svet bo ohranjen za financiranje projektov, ki jih sprožijo raziskovalci na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih.
Posebni program – ljudje
Proračun za ta posebni program se je povečal za 9,70 %, in sicer s 430,18 na 471,89 milijona EUR. Posebni program je namenjen podpori raziskovalcev, povečanju mobilnosti med univerzami in industrijo ter krepitvi povezav z nacionalnimi sistemi.
Posebni program – zmogljivosti
Vmesni seštevek v proračunu 2008 za zmogljivosti je 399,345 milijona EUR (tabela 4 v prilogi). Ta del sedmega okvirnega programa je namenjen raziskovalnim infrastrukturam, raziskavam v korist malih in srednje velikih podjetij, znanosti in družbi ter dejavnostim mednarodnega sodelovanja.
NASLOV 09: INFORMACIJSKA DRUŽBA IN MEDIJI
Cilji GD INFSO za leto 2008 izhajajo neposredno iz strateške pobude i2010, ki je osredotočena na ključne osi prenovljene lizbonske strategije. Dejavnosti 02 in 06 (i2010 - politika elektronskega komuniciranja in varnost omrežja ter i2010 - avdiovizualna politika in program Media) so povezane njenim prvim stebrom. Dejavnosti 04 in 05 (i2010 - sodelovanje – informacijske in komunikacijske tehnologije ter i2010 - zmogljivosti – raziskovalne infrastrukture) sodijo v drugi steber, dejavnost 03 (i2010 - prevzem IKT) pa je del tretjega stebra.
NASLOV 10: NEPOSREDNE RAZISKAVE
Skupni proračun za naslov 10 se je rahlo povečal za 3,72 %, in sicer s 348,47 na 361,42 milijona EUR (povečanje za 3,72 %). V letu 2008, drugem letu sedmega okvirnega programa, se bo delo skupnega raziskovalnega središča nadaljevalo v skladu s smernicami iz posebnih jedrskih in nejedrskih programov.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 - Oddelek III - Komisija
Št. postopka
2007/2019 (BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Angelika Niebler
27.2.2007
Nadomeščeni(-a) pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
26.6.2007
13.9.2007
Datum sprejetja
13.9.2007
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
36
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Philippe Busquin, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Romano Maria La Russa, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Paul Rübig, Andres Tarand, Radu Ţîrle, Claude Turmes, Alejo Vidal-Quadras, Dominique Vlasto,
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Ivo Belet, Danutė Budreikaitė, Joan Calabuig Rull, Manuel António dos Santos, Neena Gill, Edit Herczog, Vittorio Prodi, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău,
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
12.9.2007
MNENJE Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III - Komisija
Pripravljavka mnenja:
Luisa Fernanda Rudi Ubeda
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da so pristojnosti odbora IMCO v proračunskem postopku omejene na naslove 12 (notranji trg), 14 (obdavčenje in carinska unija) in 17 (zdravje in varstvo potrošnikov);
2. meni, da je na splošno dokument, ki ga je predstavila Komisija, primeren za doseganje zastavljenih ciljev in izvajanje predvidenih programov;
3. ugotavlja, da predvidevanja v predhodnem predlogu proračuna napovedujejo povečanje za 8,28 % in 10,94 % v poglavju 12 01 oziroma 12 02, in poudarja da je, glede na precejšen obseg zakonodaje, ki je bila sprejeta v letu 2007 in ki bo šele sprejeta v letu 2008, bistvenega pomena učinkovito spremljanje prenosa in izvajanja zakonodaje s strani držav članic; zato pozdravlja začetek novega informacijskega sistema notranjega trga, ki bo to nalogo olajšal;
4. meni da bi bilo zaželeno, glede na to, da se je SOLVIT izkazal za enega najbolj učinkovitih mehanizmov za izvensodno reševanje sporov, okrepiti ukrepe za financiranje njegovih dejavnosti usposabljanja in spodbujanja, ter zato zahteva dodatni znesek 200.000 EUR;
5. ugotavlja, da se morajo predvideni ukrepi na področju carinske politike izvesti v okviru programa Carine 2013 in meni, da je 19,78-odstotno povečanje na tem področju utemeljeno med drugim tudi zaradi vzpostavitve vseevropskega elektronskega carinjenja, modernizacije carinskega zakonika in povečanja obsega dela z vključitvijo dveh novih držav članic – Bolgarije in Romunije;
6. poziva, da se ne glede na 17,9-odstotno povečanje odobrenih proračunskih sredstev za poglavje 17 02 (potrošniška politika) ta sektor okrepi, da se tako doseže potrebna stopnja zaupanja potrošnikov v enotni trg; glede na to, da je varstvo pravic potrošnikov eden izmed največjih in najbolj očitnih napredkov, ki jih EU lahko ponudi svojim državljanom, meni, da morajo biti uredbe na področju varstva potrošnikov pravilno izvedene, zlasti na notranjem trgu storitev in nenazadnje na področju sodelovanja različnih nacionalnih združenj ter pri delu združenj, ki delujejo na širši evropski ravni;
7. ob upoštevanju svoje resolucije z 21. junija 2007 o zaupanju potrošnikov v digitalno okolje
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0287 . poziva proračunski organ, naj zagotovi znatno finančno pomoč za vseevropsko uvajanje obveščanja potrošnikov in varnostnih ukrepov, ki zajemajo različna področja evropskega digitalnega trga.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
12.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
32
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Charlotte Cederschiöld, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Małgorzata Handzlik, Daniel Hannan, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Edit Herczog, Iliana Malinova Iotova, Lasse Lehtinen, Arlene McCarthy, Toine Manders, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Karin Riis-Jørgensen, Zuzana Roithová, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Alexander Stubb, Eva-Britt Svensson, Marianne Thyssen, Horia-Victor Toma, Bernadette Vergnaud
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
André Brie, Wolfgang Bulfon, Ieke van den Burg, Olle Schmidt
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
12.9.2007
MNENJE Odbora za promet in turizem
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III: Komisija
Pripravljavec mnenja:
Roberts Zīle
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Uvod
To proračunsko leto je drugo leto v novem finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Struktura predhodnega predloga proračuna, zlasti glede vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), je bila določena s sprejetjem medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
UL C 139, 14.6.2006, str. 1. . Obstajajo številna nerešena vprašanja, ki jih je treba obravnavati v okviru proračunskega postopka za leto 2008, vključno s TEN-T, primernim financiranjem agencij, napredkom pilotnih projektov, povezanih z varnostjo v cestnem prometu, in ker to lahko vpliva na sredstva TEN-T, razvoj razmer na področju financiranja programa Galileo.
Svet načrtuje, da bo predlog proračuna sprejel v juliju, predlagane dopolnitve vašega pripravljavca mnenja pa bodo temeljile na tem zadnjem dokumentu. Če ne bo prepričljivih nasprotovanj, bo vaš pripravljavec mnenja pripravil dopolnitve za ponovno vzpostavitev zneskov, predlaganih v predhodnem predlogu proračuna. Na podlagi analize spodnjih postavk predhodnega predloga proračuna in razprav z drugimi udeleženci, med drugim z agencijami za promet, bo razmislil tudi o predložitvi drugih dopolnitev.
Evropska agencija za varnost v letalstvu (06 02 01)
Predhodni predlog proračuna predlaga povečanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti za naslov 1 (zaposleni in s tem povezani stroški) in naslov 2 (infrastrukturni in administrativni stroški) za 46,1 %, kar pomeni povečanje na 20,75 milijona EUR za vsako vrsto odobritev. Istočasno predlagano zmanjšanje za naslov 3 (certificiranje in druge operativne dejavnosti) znaša 10,5 %. Skupni znesek za odobritve za prevzem obveznosti in za odobritve plačil za vse naslove znaša 30 milijonov EUR.
Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) namerava razširiti svoje dejavnosti na področju letalskih prevozov, licenciranja letalske posadke in presoje varnosti tujih letal. Navedeni razlogi za upravičenje povečanj za naslova 2 in 3 so, da EASA še vedno zapolnjuje svoj načrt delovnih mest. Vsekakor pa povečanje za leto 2008 odraža dejstvo, da je bilo nekaj novega osebja zaposlenega že med letom 2007, vendar bo njihovo prvo celo leto z agencijo šele leto 2008. V preteklosti so se v medijih pojavila vprašanja o tem, ali ima EASA za te naloge zadostna sredstva. Vaš pripravljavec mnenja bo premislil o tem, ali je na tem mestu potrebna dopolnitev zaradi nadaljnjih razprav z EASA in zaradi zneskov, predlaganih v predlogu proračuna Sveta.
Evropska agencija za pomorsko varnost (06 02 02)
V predhodnem predlogu proračuna so sredstva za Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA) višja za 7,0 % za upravne odhodke in za 41,3 % za odhodke iz poslovanja. Sredstva za ukrepe proti onesnaževanju so se dejansko zmanjšala za 28 %. Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil znašajo skupaj 44,3 milijona EUR oziroma 49,9 milijona EUR, od katerih znašajo ukrepi proti onesnaževanju 18 milijonov EUR oziroma 20,25 milijona EUR. Agencijo za pomorsko varnost v celoti financira EU. Padec porabe za ukrepe proti onesnaževanju izhaja iz vzorca za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za plovila proti onesnaženju, vendar ne vključuje zmanjšanja dejavnosti na morju. Predlagano povišanje odhodkov iz poslovanja odraža povečano vlogo Evropske agencije za pomorsko varnost in odgovornosti pri odkrivanju in odpravljanju kršitev evropskega prava in mednarodnih norm. Vaš pripravljavec mnenja bo premislil, ali je potrebna dopolnitev zaradi dodelitve dodatnih sredstev Evropski agenciji za pomorsko varnost za Center EU za spremljanje in obveščanje ladij na dolge razdalje, ko bo sprejet končni sklep o vzpostavitvi tega centra.
Evropska agencija za varnost in interoperabilnost železniškega prometa (06 02 08)
Proračunska sredstva za upravo v naslovih 1 in 2 so se povečala za 7,2 %, to je na 13,29 milijona EUR za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, medtem ko so se proračunska sredstva za poslovanje v naslovu 3, tako za obveznosti kot plačila, povečala za 11 %, to je na 4,71 milijonov EUR.
Ta povečanja odražajo večjo dejavnost Agencije na področju certificiranja vozil in varnostnih ukrepov. Agencija je še vedno v zagonski fazi.
Povečanje sredstev v naslovih 1 in 2 za vse tri zgoraj omenjene agencije je povezano s povečanim delom glede varnosti v njihovih zadevnih sektorjih.
Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje (06 01 04 31)
Za to agencijo še ni pravne podlage. Z delom naj bi začela v letu 2007. Komisija za leto 2008 predlaga nediferencirana proračunska sredstva v višini 10,2 milijona EUR, kar pomeni povečanje za 15 %. Agencija je izvajalska agencija, odgovorna za upravljanje z različnimi sredstvi Skupnosti na področju prometa, in še zlasti za vseevropska prometna omrežja.
Varnost prevoza (06 02 03)
Predlaga se povečanje odobritev za prevzem obveznosti za 5 %, medtem ko bodo odobritve plačil ostale nespremenjene (od 10 milijonov EUR na 10,5 milijona EUR za odobritve in 14,5 milijona EUR za plačila). V preteklosti je bila za to vrstico značilna nizka izkoriščenost proračunskih sredstev. Komisija opozarja, da so veliko njenih nalog sedaj prevzele različne agencije, in da je bilo na evropski ravni predlaganih le nekaj projektov, za katere bi lahko porabili ta sredstva.
Program Marco Polo II (06 02 06)
To je drugo leto od začetka izvajanja novega programa v finančnem okviru za obdobje 2007–2013. Predlaga se 57,422 milijona EUR za obveznosti in 15,7 milijona EUR za plačila. Cilj je poenostaviti preusmeritev prometa s ceste k drugim oblikam in razviti "morske avtoceste". Če odobritve plačil za program Marco Polo II dodamo odobritvam plačil za program Marco Polo I za leto 2008, se bodo odhodki v letu 2008 povečali za 50 %. Komisija meni, da je to povišanje potrebno za podporo bodočim projektom, ki za prevoz tovora spodbujajo uporabo železnice, kratkih morskih in celinskih plovnih poti. V letu 2008 je predvidenih 35 projektov. S tem je povezana naslednja vrstica:
Notranji trg in optimizacija transportnih sistemov (06 02 04 01)
Ta vrstica je namenjena zbiranju podatkov in statističnih podatkov za pomoč interoperabilnosti in razvoju inteligentnih transportnih sistemov. Odobritve plačil so se zmanjšale za 26,7 %, to je s 7,5 milijona EUR na 5 milijonov EUR.
Nadzorni organ za Galileo (06 02 09 01)
Za upravo v okviru naslovov 1 in 2 je v predhodnem predlogu proračuna predvideno povečanje odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za 9,7 %. Odobritve so se s 6,8 milijona EUR v letu 2007 povečale na 7,46 milijona EUR v letu 2008. Povečanje sredstev v naslovu 3 z 2,625 milijona EUR na 3,1 milijona EUR, oziroma za 18,1 %. Nadzorni organ v celoti financira Skupnost. Povečanje odobritev izhaja v veliki meri iz stalnega zapolnjevanja delovnih mest novega nadzornega organa, v nekaterih primerih s prenosom delovnih mest iz Komisije.
Program Galileo (06 02 10)
Odbor za promet in turizem goji močan interes za razvoj projekta Galileo, predvsem zaradi njegovega vpliva na inteligentni transport in logistiko. Proračunsko leto 2008 je drugo leto, v katerem ta vrstica izkazuje odhodke. Za odobritve za prevzem obveznosti je namenjenih 151 milijonov EUR, kar predstavlja 51-odstotno povišanje. Odobritve plačil so nespremenjene, torej 100 milijonov EUR. Komisija opredeljuje te odhodke kot del razvojne faze. V letu 2008 se pričakuje izstrelitev prvih štirih operativnih satelitov. Naslov je napačno poimenovan, saj sta zajeta dva programa, Galileo in EGNOS. Program bo financiran iz javnih in zasebnih virov. Vendar pa je bilo v času priprave tega mnenja ravnovesje med njima dejansko preverjeno glede na težave, ki so nastale pri pogajanjih z zasebnim sektorjem. Vaš pripravljavec mnenja bo spremljal dogajanja na področju, ki se ga pregleduje. Lahko se predlagajo dodatna sredstva, vendar to ne sme biti v škodo naložbam v prometno infrastrukturo.
Vseevropska prometna omrežja (06 03 01 in 06 03 03)
Prva vrstica 06 03 01 se nanaša na projekte, financirane v skladu z obstoječimi uredbami in v okviru finančne perspektive za obdobje 1999–2006. Za leto 2008 se ne predlaga dodatnih odobritev za prevzem obveznosti, odobritve plačil pa so zmanjšane za 13,8 % na 300 milijonov EUR.
Za novo vrstico 06 03 03 so za leto 2008 predvidene odobritve za prevzem obveznosti v višini 935,937 milijona EUR. Odobritve plačil so se prvič znašle na tej vrstici in v predhodnem predlogu proračuna znašajo 370 milijonov EUR. Če upoštevamo obe vrstici skupaj, so se odobritve za prevzem obveznosti povečale za 14,5 %, odobritve plačil pa podvojile. Ti zneski sodijo v okvir skupne zgornje meje, določene v finančnem okviru za obdobje 2007–2013, ki je bila glede na prvotni predlog Komisije in izbor Parlamenta znatno zmanjšana. Od 80 do 85 % sredstev bo namenjenih večletnim prednostnim projektom. Čeprav bodo podrobnosti programa določene delno glede na pripravljenost financiranja držav članic in glede na druge vire, bo 75 % proračuna usmerjenih v čezmejne oddelke prednostnih projektov in v kritične točke.
Nerešeno vprašanje v zvezi s financiranjem TEN-T iz proračuna EU zadeva resnične prednostne naloge za naložbe držav članic v TEN-T, glede na to, da mora daleč največji delež naložb izvirati iz nacionalnih proračunov. Drugi vidik je potreba po zdravem razumu in praktičnem pristopu k financiranju projektov iz sredstev TEN in iz kohezijskega sklada. Čeprav se je treba dvojnemu financiranju izogniti, pa mora, kjer so izpolnjena primerna merila, ostati možno skupno financiranje.
Končno, in glede na precejšnja zmanjšanja finančne podpore EU za TEN-T v okviru finančne perspektive, se ne sme uporabiti sredstev iz teh vrstic za kritje morebitnih primanjkljajev v zasebnem financiranju programa Galileo.
Varnost prevoza (06 02 03)
Odobritve za prevzem obveznosti so se povečale z 10 milijonov EUR na 10,5 milijona EUR, odobritve plačil pa ostajajo v višini 14,5 milijona EUR. Ta vrstica krije zbirke podatkov in analize vseh načinov podpore pri vzpostavljanju in izvajanju varnostnih predpisov.
Varnost prevoza (06 07 01)
Iz te vrstice se financirajo dejavnosti pomorskih in letalskih inšpekcijskih pregledov na mednarodni in dvostranski ravni. Odobritve plačil ostajajo v višini 3,5 milijona EUR, čeprav so se odobritve za prevzem obveznosti zmanjšale s 4 milijonov EUR na 3,5 milijona EUR. Število inšpekcijskih pregledov naj bi ostalo nespremenjeno.
Pilotni projekt o varnosti v vseevropskem cestnem omrežju (06 07 02)
Ta vrstica je bila uvedena na osnovi dopolnitve Parlamenta. Za leto 2008 odobritve za prevzem obveznosti niso predvidene, odobritve plačil pa so se znižale s 3,6 milijona EUR na 1,4 milijona EUR. Komisija meni, da je to zaradi tega, ker se bo v letu 2007 zaključil pilotni projekt. Vaš pripravljavec mnenja z zanimanjem pričakuje rezultate pilotnega projekta in sklep Komisije glede tega projekta ter predloge za nadaljnje ukrepe. Meni, da je bistvenega pomena v letu 2008 razširiti področje izvajanja pilotnega projekta na varnost v omrežju vseevropskega cestnega prometa s tem, da se pripravi varna parkirišča za tovornjake na mejnih prehodih na zunanji meji EU. Zaradi prisilnih zamud so tovornjaki ujeti v na desetine kilometrov dolgih kolonah na avtocestah. Te razmere ne ogrožajo samo cestne varnosti, ampak predstavljajo škodo za okolje in socialne razmere v bližini mejnih prehodov. Zaradi tega predlaga podaljšanje pilotnega projekta, ki bi zajel tudi to problematiko.
Pravice potnikov (06 02 04 02)
Čeprav so se odobritev za prevzem obveznosti povečale na 400.000 EUR, so odobritve plačil padle za 65 % na 350.000 EUR. Vaš pripravljavec mnenja meni, da po sprejetju zakonodaje o pravicah potnikov, ki potujejo v železniškem prometu v okviru tretjega železniškega svežnja, slednji zneski ne bodo zadoščali za kritje potrebnih študij in informacijskih kampanj o pravicah potnikov v železniškem prometu. Vaš pripravljavec mnenja zato od Komisije zahteva nadaljnja pojasnila glede tega vprašanja.
POSTOPKOVNA STRAN
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008: oddelek III – Komisija
Številka postopka
2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pristojnega odbora
Datum razglasitve na zasedanju
TRAN
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja:
Roberts Zīle
6.3.2007
Nadomeščeni pripravljalec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
5.6.2007
26.6.2007
10.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Marian-Jean Marinescu, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Paweł Bartłomiej Piskorski, Reinhard Rack, Gilles Savary, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Yannick Vaugrenard, Lars Wohlin, Roberts Zīle
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Jeanine Hennis-Plasschaert, Elisabeth Jeggle, Anne E. Jensen, Antonio López-Istúriz White, Helmuth Markov, Willem Schuth, Catherine Stihler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Ralf Walter
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
18.7.2007
MNENJE Odbora za regionalni razvoj
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
O ddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Wojciech Roszkowski
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da zneski za regionalno politiko, ki se vnesejo v predhodni predlog proračuna, ustrezajo potrebam Unije pri njenih prizadevanjih za postopno zmanjšanje razvojnih razlik med regijami ter izpolnjevanje lizbonskih in göteborških ciljev; zato poziva, naj se ohranijo ali po potrebi ponovno vzpostavijo vse proračunske vrstice predhodnega predloga proračuna (PPP);
2. poziva Komisijo, naj zagotovi primerno raven odhodkov za plačila v razdelku 1b ter omogoči celovito izvrševanje in črpanje strukturnih skladov in kohezijskega sklada;
3. poudarja cilj Parlamenta, da doseže zmanjšanje in poenostavitev prakse regionalne politike ter upravljanje v EU in v državah članicah, da bodo lahko vsa proračunska sredstva, namenjena regionalnemu razvoju v državah članicah, uporabljena učinkoviteje in na bolj smotrno, kar bi pripomoglo k zmanjšanju regionalnih razlik in izpolnitvi lizbonskih in göteborških ciljev;
4. poziva k povečanju odobritev plačil v razdelku 1b (Kohezija za rast in zaposlovanje);
5. poudarja, da je treba v predlogu proračuna za leto 2008 posebno pozornost nameniti mikropodjetjem, malim in srednjevelikim podjetjem, tradicionalni maloserijski proizvodnji ter raziskovalnim in razvojnim dejavnostim, ob upoštevanju njihove vloge v regionalnem razvoju;
6. priporoča, naj Komisija spodbuja države članice, da izkoristijo možnosti pobud Jeremie in Jessica, ter tako zagotovi, da bodo države članice in regije učinkoviteje črpale strukturna sredstva;
7. izraža zaskrbljenost zaradi možnosti, da bi dodatno financiranje projektov, kot je Evropski inštitut za tehnologijo, obremenilo nedodeljen delež kohezijskega proračuna in da se bi o tem odločalo na medvladni ravni; poziva države članice, naj ga vključijo v vsak sklep o tej zadevi;
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Evropska komisija kljub dolgotrajnim pogajanjem o finančni perspektivi in medinstitucionalnem sporazumu upa, da bo lahko do julija 2007 odobrila vse nacionalne strateške programe in se s tem izognila neupravičenim zamudam, kot so tiste, ki so nastale na začetku prejšnjega programskega obdobja. Ob tem velja pripomniti, da je za razliko od nekaterih drugih področij politike, medtem ko so z ustreznimi predpisi določene splošne prednostne naloge, natančna dodelitev sredstev za različne projekte odvisna od strateškega referenčnega okvira države članice, ki je sedaj v sodelovanju z Evropsko komisijo in s prejemom sredstev za dogovorjene operativne programe pripravljen in odobren.
Komisija nas je v izjavi o oceni za leto 2008
SEC(2007)0500 . opozorila, da „vsi podatki o strukturnih skladih in kohezijskem skladu izhajajo iz finančnih sredstev, ki so bila dogovorjena na pravni osnovi in so v celoti skladna z zgornjimi mejami medinstitucionalnega sporazuma“. Evropska komisija je zato pri pripravi proračunskih določb ocenila proračunske potrebe ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz leta 2005, določb finančne perspektive za obdobje 2007–2013 in medinstitucionalnega sporazuma, dolgovanih zneskov v okviru tekočih projektov, ki so se začeli v programskem obdobju 2000–2006, ter možnih zahtev za predplačila za tekoče obdobje. Obveznosti za strukturne sklade za leto 2008 so se povečale za 0,9 %
38 734 000 000 EUR. , plačila
33 894 000 000 EUR. za 3,2 %, medtem ko so se obveznosti
8 155 000 000 EUR. za kohezijski sklad povečale za 14,4 % in plačila
6 728 000 000 EUR. za 36 %. Opozoriti je treba, da ena proračunska vrstica razdelka 1 b ni zajeta v področju strukturne/kohezijske politike. To je proračunska vrstica evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ENPI), ki je prispevek iz tega razdelka za čezmejno sodelovanje. Ta je zajet v področju politike zunanjih odnosov.
S potrebo po ohranjanju proračunske discipline in vseevropsko zmanjšanje javnih naložb se je izkazala potreba po ustvarjanju potrebnih pogojev za:
Ø sheme ustvarjenih neto delovnih mest;
Ø boj proti socialni izključenosti ter
Ø razvoj na znanju temelječega gospodarstva.
S pristopom, kot je sprejet v novih pogojih Evrope sedemindvajseterice, ki bo merilo uspeha regionalne politike v vseh pomembnih vmesnih pregledih, ki bodo potekali v letih 2008 in 2009. Komisija bo v letu 2008 skrbno nadzirala programsko obdobje 2000-2006 ter dokončanje programov in projektov ter tudi ocenjevala vpliv politike v tem obdobju. Hkrati bo zagotavljala, da bodo programi v celoti upoštevali prednostne naloge agende za rast in zaposlovanje.
Komisija
SEC(2007)0500 . je obvestila, da je v letu 2007 delež v odobritvah za prevzem obveznosti začasen in temelji na preteklih podatkih za programsko obdobje 2000–2006. Evropska komisija je kljub temu nedvomno edina institucija, ki ima dostop do zahtevanih informacij o vseh proračunskih potrebah, zato pripravljavec mnenja predlaga, da Parlament vsako neupravičeno spremembo v predlogu proračuna nemudoma popravi.
Komisija tudi obvešča, da je postalo staranje prebivalstva zaradi zmanjševanja rodnosti, zlasti v nekaterih regijah in celo državah članicah, eden najpomembnejših izzivov za prihodnost Evrope. Zato je treba spodbujati družinske vrednote in pomagati mladim družinam pri usklajevanju poklicnih in družinskih obveznosti.
PRORAČUNSKA POSTAVKA IN NASLOV
Proračun za leto 2007
Proračun za leto 2008
Razlika
1.2: Kohezija za rast in zaposlovanje
13 03 12
Prispevek Skupnosti v Mednarodni sklad za Irsko
p.m.
15 000 000
15 000 000
15 000 000
15 000 000
04 02 02
Zaključek posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem ter v državah, ki mejijo na Irsko (2000­–2006)
p.m.
32 000 000
0
8 973 140
-23 026 860
04 02 08
Zaključek programa EQUAL (2000–2006)
p.m.
606 350 733
0
300 000 000
-306 350 733
04 02 09
Zaključek prejšnjih programov pobud Skupnosti (pred letom 2000)
p.m.
6 000 000
0
2 000 000
-4 000 000
04 02 10
Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – Tehnična pomoč in inovativni ukrepi (2000–2006)
p.m.
25 000 000
0
18 000 000
-7 000 000
1: Trajnostna rast
04 02 11
Zaključek programov Evropskega socialnega sklada (ESS) – Tehnična pomoč in inovativni ukrepi (pred letom 2000)
p.m.
1 000 000
0
p.m.
-1 000 000
04 02 17
Evropski socialni sklad (ESS) – Konvergenca
7 403 471 207
1 089 889 685
7 614 779 048
3 823 198 181
211 307 841
2 733 308 496
04 49 04 01
Evropski socialni sklad (ESS) — Postopno opuščanje odhodkov za upravno poslovodenje
—
—
p.m.
p.m.
13 01 04 01
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — Odhodki za upravno poslovodenje
13 100 000
13 100 000
13 100 000
13 100 000
13 01 04 03
Kohezijski sklad (KS) — Odhodki za upravno poslovodenje
4 950 000
4 950 000
4 950 000
4 950 000
13 03 01
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Cilj 1 (2000–2006)
p.m.
12 726 229 309
p.m.
6 920 101 302
-5 806 128 007
13 03 02
Zaključek posebnega programa za mir in spravo na Severnem Irskem ter v okrožjih, ki mejijo na Irsko (2000–2006)
p.m.
50 000 000
p.m.
32 900 225
-17 099 775
13 03 03
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Cilj 1 (pred letom 2000)
p.m.
35 000 000
p.m.
20 000 000
-15 000 000
13 03 04
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Cilj 2 (2000–2006)
p.m.
3 620 643 555
p.m.
1 380 677 865
-2 239 965 690
13 03 05
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Cilj 2 (pred letom 2000)
p.m.
6 000 000
p.m.
5 000 000
-1 000 000
13 03 06
Zaključek programa URBAN (2000–2006)
p.m.
131 241 283
p.m.
50 659 160
-80 582 123
13 03 07
Dokončanje prejšnjih programov – Pobude Skupnosti (pred letom 2000)
p.m.
5 000 000
p.m.
1 000 000
-4 000 000
PRORAČUNSKA VRSTICA IN NASLOV
Proračun za leto 2007
Proračun za leto 2008
Razlika
1: Trajnostna rast
13 03 08
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Tehnična pomoč in inovativni ukrepi (2000–2006)
p.m.
70 000 000
p.m.
35 000 000
-35 000 000
13 03 09
Zaključek programov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) – Tehnična pomoč in inovativni ukrepi (pred letom 2000)
p.m.
500 000
p.m.
p.m.
-500 000
13 03 10
Dokončanje drugih regionalnih ukrepov
—
—
0
0
13 03 11
Zaključek Programa za modernizacijov tekstilne in oblačilne industrije na Portugalskem
—
—
0
0
13 03 13
Zaključek Pobude Skupnosti Interreg III (2000–2006)
p.m.
966 618 983
p.m.
750 000 000
-216 618 983
13 03 14
Podpora za regije, ki mejijo na države kandidatke – Zaključek prejšnjih programov (2000–2006)
—
p.m.
p.m.
p.m.
13 03 15
Finančna pomoč pri vzpostavljanju organizacije MSP za izboljšanje sposobnosti povezovanja v mrežo
p.m.
p.m.
0
0
13 03 16
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — Konvergenca
20 676 478 574
3 043 946 283
21 267 270 155
10 677 786 977
590 791 581
7 633 840 694
13 03 17
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — PEACE
30 244 428
4 496 913
30 849 316
13 437 020
604 888
8 940 107
13 03 18
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje
5 381 768 585
633 338 124
5 108 692 167
2 540 832 078
-273 076 418
1 907 493 954
13 03 19
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — Evropsko teritorialno sodelovanje
1 055 259 758
158 130 591
1 004 703 240
559 011 239
-50 556 518
400 880 648
13 03 20
Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) — Operativna tehnična pomoč
54 869 515
20 756 728
45 000 000
20 091 462
-9 869 515
-665 266
13 04 01
Kohezijski sklad – Zaključek prejšnjih projektov (pred letom 2007)
p.m.
3 250 000 000
p.m.
1 936 747 200
-1 313 252 800
13 04 02
Kohezijski sklad
7 121 426 147
1 693 079 985
8 150 101 978
4 786 634 804
1 028 675 831
3 093 554 819
13 05 03 01
Čezmejno sodelovanje (CBC) – Prispevek iz razdelka 1 b
p.m.
p.m.
45 387 077
25 000 000
45 387 077
25 000 000
19 08 02 02
Čezmejno sodelovanje – Prispevek iz razdelka 1 b (regionalna politika)
47 579 371
12 753 208
81 289 362
45 000 000
33 709 991
32 246 792
Seštevek podrazdelka 1.2:
... kot % celotnega proračuna
45 486 784 504
35,94 %
37 790 265 808
32,72 %
46 877 941 445
36,29 %
40 622 714 507
33,41 %
1 391 156 941
2 832 448 699
Seštevek razdelka 1:
... kot % celotnega programa
54 854 332 015
43,34 %
44 837 060 205
38,82 %
57 148 370 445
44,24 %
50 161 394 107
41,26 %
2 294 038 430
5 324 333 902
Predhodni predlog proračuna 2008, ki ga je pripravil oddelek za proračunsko podporo na podlagi podatkov Komisije.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Št. Postopka
C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
REGI 0.0.0000
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Wojciech Roszkowski 26.2.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
25.6.2007
Datum sprejetja
17.7.2007
Izid končnega glasovanja
+: 43
–: 0
0: 3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Tiberiu Bărbuleţiu, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Pierre Pribetich, Wolfgang Bulfon, Bairbre de Brún, Vasile Dîncu, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Den Dover, Jill Evans, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Emanuel Jardim Fernandes, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Károly Ferenc Szabó
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Daniel Caspary, Péter Olajos, Thomas Ulmer
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
9.10.2007
MNENJE Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Jan Mulder
POBUDE
Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja poziva Odbor za proračun, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poudarja, da je leto 2008 odločilno za prihodnjo skupno kmetijsko politiko, saj se bo v tem letu končal pregled stanja skupne kmetijske politike; vendar poudarja, da pregled stanja nima neposrednega vpliva na izvajanje proračuna za leto 2008; poudarja, da je treba pri pregledu stanja upoštevati nadaljnjo posodobitev skupne kmetijske politike, da se upraviči možna poraba sredstev v EU po letu 2013, prav tako je treba skupno kmetijsko politiko vključiti v vmesni pregled proračuna EU za leto 2009;
2. ugotavlja, da se za kmetijstvo namenja manj kot ena tretjina sredstev iz proračuna EU; nadalje ugotavlja, da je za postavko 2 "Ohranjanje in upravljanje naravnih virov" v predhodnem predlogu proračuna 2008 predvideno največ sredstev, če postavki 1a in 1b obravnavamo ločeno; prav tako poudarja, da jo sestavljajo naslednja področja politik: 05 – kmetijstvo in razvoj podeželja, 07 – okolje, 11 – ribištvo in pomorske zadeve, 17 – zdravje in varstvo potrošnikov;
3. ugotavlja, da za skupno kmetijsko politiko v predlogu proračuna 2008 Svet predlaga 3 077,32 milijona EUR, od tega je 3 005,01 milijona EUR povezanih z izdatki za tržno politiko in neposredno pomoč, kar je precej manj od zgornje meje proračuna, o kateri so se dogovorili voditelji EU v finančni perspektivi 2007–2013;
4. poudarja, da skupna sredstva iz postavke 2 znašajo 55 722,7 milijona EUR, kar je 527,5 milijona manj v primerjavi s proračunom za leto 2007; poleg tega ugotavlja, da je Svet v predhodnem predlogu proračuna za 2008 zmanjšal sredstva le za postavko 2; izraža razočaranje zaradi negativnega odnosa Sveta do postavke 2 in zlasti skupne kmetijske politike;
5. zato obžaluje precejšnja splošna zmanjšanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v predhodnem predlogu proračuna za leto 2008 na področju tržnih odhodkov ter odločitev Sveta, da uporabi le računovodska merila brez upoštevanja predlogov Komisije in prednostnih nalog Parlamenta;
6. izraža presenečenje, ker Svet ni spremenil odobritev plačil za razvoj podeželja; poudarja, da stopnja izvajanja za leto 2007 že kaže na zastoj pri izvajanju; poudarja, da je bila za začetek programskih obdobij, ki zadevajo razvoj podeželja, v preteklosti značilna nizka stopnja izvajanja; poudarja, da 76 od 94 programov za razvoj podeželja še vedno ni odobrenih; poziva Komisijo, da zato upraviči visoko stopnjo odobritev plačil;
7. ugotavlja, da so v proračunu za leto 2008 razpoložljiva precejšnja sredstva do zgornje meje kljub načrtovanemu 5-odstotnemu povečanju sredstev za neposredno pomoč skupne kmetijske politike v 10 novih državah članicah (40 % glede na raven EU-15) ter prvim plačilom za neposredno pomoč za Romunijo in Bolgarijo (25 % glede na raven EU-15); vendar poudarja, da se bodo ta sredstva po navedbah Komisije po letu 2010 občutno zmanjšala;
8. izraža zadovoljstvo, da v proračunu za leto 2008 ne bo treba izvajati proračunske discipline; vendar poudarja, da se bo mehanizem proračunske discipline, ki bi zmanjšal sredstva za neposredno pomoč, začel uporabljati, ko se bodo občutno zmanjšala sredstva, razpoložljiva do zgornje meje iz postavke 2;
9. ugotavlja, da bo v letu 2008 ponovno uporabljena 5-odstotna stopnja obvezne modulacije (potem ko je bila v letu 2005 uporabljena 3-odstotna, 4-odstotna v letu 2006 in 5-odstotna stopnja v letu 2007), kar bo pomenilo prenos približno 1 241 milijard EUR za razvoj podeželja;
10. poziva Komisijo, da ob upoštevanju proračunskih načel enotnosti, točnosti, univerzalnosti, specifikacije in preglednosti v (pod) postavko (-vke) 2 vključi odstopanja od sheme obvezne modulacije, ki so posledica nedoslednosti decembrskega sporazuma medvladne konference za obdobje 2005–2013;
11. opozarja na spremembe zaradi namenskih odhodkov, tj. v prihodkih v letu 2008, za zadeve, kot so potrditve obračuna, izterjatve in prelevmani na mleko, v primerjavi s predhodnim predlogom proračuna za leto 2008;
12. poziva k sprejetju pripravljalnih ukrepov za ustanovitev investicijskega sklada, ki bo uporabljal približno enak pristop kot Evropski investicijski sklad, za obnovljive vire energije in biološko rafiniranje, ker so sredstva za obetavne tehnologije (kot je vezava ogljika s proizvodnjo alg, proizvodnja druge generacije biogoriv in biorafinerije) za vsesplošno uporabo pogosto nedostopna;
13. meni, da si je treba skladno in dosledno s kampanjami o zdravju ter v zvezi z bojem proti prekomerni teži prizadevati za dejansko spodbujanje uživanja sadja in zelenjave, zlasti pri otrocih; v zvezi s tem predlaga novo proračunsko postavko za uživanje sadja in zelenjave v šolah; poleg tega podpira 50-odstotno povečanje sredstev za proračunsko vrstico, ki zadeva brezplačno razdeljevanje sadja in zelenjave, o čemer je dosegel dogovor Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja;
14. ob upoštevanju usklajenosti z zdravstveno politiko ponovno poziva k večjemu prizadevanju za spodbujanje uživanja zdravih mlečnih izdelkov, zlasti pri šolskih otrocih; zato predlaga, da se poveča raznovrstnost izdelkov in obseg proračunskih sredstev za program mleko za šole ter ustanovi nov sklad za prestrukturiranje mlečnega sektorja (v skladu z zahtevo Parlamenta za mini pakete za mleko);
15. poziva k začetku pilotnega projekta za dobro počutje živali, da se izboljšata prevoz in vzreja živali, pri čemer imajo prednostni pomen postanki med prevozom ter nadomestne možnosti za kastracijo prašičev in odstranjevanje rogov govedu;
16. poziva k dodelitvi večjih proračunskih sredstev za razvoj markirnih cepiv in testov za razlikovanje med bolnimi in cepljenimi živalmi, za informacijske kampanje in programe za obveščanje javnosti o neškodljivem uživanju mesa cepljenih živali ter za informacijske kampanje in programe, ki poudarjajo humane vidike strategij za cepljenje v boju proti nalezljivim boleznim živali;
17. poziva Komisijo, da v zvezi s tem pripravi predloge za dodelitev sredstev v primeru izbruha bolezni živine na osnovi rezultatov predhodne študije izvedljivosti o sistemu delitve stroškov (pilotni projekt "Model financiranja tveganja za epidemije med živino v Evropski uniji"), ki zagotavlja finančna sredstva v primerih kužnih bolezni živine;
18. se sprašuje, ali znesek iz postavke 2, ki zadeva okolje (298 milijonov EUR), zadostuje za izpolnitev opisanih ciljev; poziva Komisijo, da pojasni, zakaj meni, da lahko doseže vse svoje cilje iz predhodnega predloga proračuna za leto 2008, ali da predlaga dodatno financiranje okoljskih ukrepov, po možnosti z uporabo razpoložljivih sredstev do zgornje meje postavke 2 in s prenosom znotraj te postavke;
19. ugotavlja, da lahko vključitev netrgovinskih vidikov kot uvoznih meril v morebitnem novem sporazumu Svetovne trgovinske organizacije v prihodnosti pomeni znaten prihranek za proračun na področju kmetijstva, ker bodo kompenzacijska plačila v zvezi z nekaterimi področji zakonodaje Skupnosti postala nepotrebna; zato obžaluje, da Komisiji do zdaj ni uspelo doseči bistvenega napredka v zvezi z vključevanjem netrgovinskih vidikov v večstranski trgovinski okvir, kot je od nje zahteval Svet;
20. zahteva, da Skupnost izvaja nadzor nad uvozom kmetijskih proizvodov iz tretjih držav, ki ga je treba povečati, da se tako učinkoviteje uveljavijo evropske zahteve na področju zdravja, varnosti in dobrega počutja živali;
21. obžaluje zmanjšanje sredstev v proračunskih postavkah za promocijo ter nezadostna sredstva, ki so na razpolago za seznanjanje javnosti s standardi kakovosti EU; zato poziva, da se povečajo sredstva za te postavke;
22. kot splošen ukrep predlaga, da se postavke iz predhodnega predloga proračuna 2008 prenesejo v predlog proračuna 2008; meni, da so zneski v predhodnem predlogu proračuna 2008 za kmetijstvo pred pisnim predlogom spremembe v oktobru na najnižji možni ravni, zato predlaga, da se za vse proračunske vrstice ohrani raven sredstev iz predhodnega predloga proračuna 2008.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
9.10.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
33
-
-
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Bernadette Bourzai, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Jean-Claude Martinez, Véronique Mathieu, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Radu Podgorean, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Esther De Lange, Ilda Figueiredo, Gábor Harangozó, Jan Mulder, Catherine Neris, Markus Pieper
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
-
3.10.2007
MNENJE Odbora za ribištvo
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Emanuel Jardim Fernandes
Pripombe pripravljavca mnenja
Skupni znesek, namenjen ribištvu, je v predhodnem predlogu za leto 2008 le malo višji kot v prejšnjem proračunskem letu. To je zelo slabo, saj je treba opozoriti, da so bila sredstva za ukrepe, ki jih morajo opraviti javne uprave za učinkovito izvajanje skladne ribiške politike Skupnosti, že v prejšnjih proračunih minimalna.
Neusklajenost med ambicioznimi cilji ter nezadostnimi človeškimi in finančnimi viri je še bolj očitna, če se podrobno analizira proračunske postavke, ki so se v predhodnem predlogu proračuna Komisije najbolj zmanjšale.
Trajnostnega ribolova ni mogoče izvajati brez učinkovitega sistema za nadzor dejavnosti ribiške flote in trga ribiških proizvodov v Skupnosti.
Za nadzor na področju ribištva so zlasti pristojne države članice. Že več let je znano, da sredstva in človeški viri, ki so potrebni za to dejavnost v Evropski uniji, še zdaleč niso zadostni za dober nadzor.
V predhodnem predlogu Komisije so sredstva v postavki za sofinanciranje ukrepov za nadzor, ki jih izvajajo države članice, zaradi premajhne porabe sredstev iz te postavke v prejšnjem proračunskem letu manjša za 11,7 %.
To zmanjšanje, ki je sicer v skladu z dobro proračunsko prakso, saj države članice dodeljenih sredstev niso porabile v celoti, bi lahko v prihodnje služilo kot izgovor za prikrivanje slabega finančnega poslovodenja držav, ki ne prihranijo dovolj sredstev za krepitev nadzora, čeprav si to pristojnost prizadevajo na vsak način ohraniti – ne glede na to nadzor izvajajo zelo nezadovoljivo, čeprav so pravno zavezane k ustreznemu opravljanju te dejavnosti.
Podobno je mogoče ugotoviti v zvezi s sredstvi za zbiranje podatkov, ki jih zagotovijo države članice. Dejansko se ta sredstva ne porabijo v celoti, kar kaže na slabo izvrševanje proračuna ali pomanjkanje pripravljenosti za sodelovanje pri zagotavljanju učinkovite ribiške politike.
Jasno je, da je brez zanesljivih podatkov o stanju virov, iztovarjanju, zmogljivosti in moči flot nemogoče sprejeti ustrezne ukrepe za pripravo programov za upravljanje ali obnovo nekaterih ribolovnih območij, ki so pogosto na robu propada.
V nedavnih razpravah v Evropskem parlamentu o letnem poročilu Komisije o prilagoditvi flot držav članic razpoložljivim virom je bilo poudarjeno, da so države članice malomarne in ne sodelujejo pri izvajanju svojih obveznosti glede predložitve podatkov. Stalne in običajne zamude, neizvajanje homologacije in celo opustitev poročil, ki jih je treba predložiti v skladu s predpisi, so le nekateri primeri te malomarnosti.
Zato menimo, da je treba postavke, ki so v proračunu Skupnosti namenjene zbiranju podatkov in še niso bile uporabljene, ohraniti kot dokaz, da države članice ne opravljajo teh nalog, ki so bistvene za odgovorno in skladno izvajanje skupne politike.
Čeprav niso uvrščena izključno v postavke, povezane z ribištvom, je treba omeniti tudi sredstva, ki so v proračunu namenjena za raziskovalne dejavnosti na področju ribištva.
Raziskave o morskem okolju, stanju ribolovnih območij ter družbeno-gospodarskem položaju regij in prebivalstva, ki je odvisno od ribištva, so prednostna naloga skupne ribiške politike. To je podlaga, ki povezuje celotno strukturo.
V četrtem in petem okvirnem programu so bili predvideni nekateri posebni programi v zvezi z ribištvom in kmetijstvom (FAIR) na področju uporabnih morskih raziskav, za katere je bilo namenjenih 130 in 150 milijonov evrov. V šestem programu je bil ta znesek veliko manjši in je znašal le 60 milijonov evrov.
Ker bodo verjetno uvedeni večletni programi za upravljanje ali obnovo številnih komercialnih vrst, se je treba zavedati posledic, ki bi jih za lokalno in regionalno gospodarstvo, zaposlovanje in prostorsko načrtovanje lahko imeli različni načrti za zmanjšanje ulova in določitev ravni biomase, da ne bi bil oviran celostni razvoj obalnih območij, ki so zelo odvisna od ribištva. Kakovostne znanstvene informacije lahko le pripomorejo k razumevanju odločitev institucij Skupnosti, ki včasih prizadenejo obalne skupnosti.
Dejstvo, da je za prenos in centralizirano upravljanje sredstev, namenjenih za raziskave v sedmem okvirnem programu, odgovoren generalni direktorat za raziskave namesto generalnega direktorata za ribištvo, je razlog za skrb, saj obstaja – na kar smo že opozorili – velika nevarnost, da se sredstva za sektor ribištva zmanjšajo, ker niso prednostna naloga raziskav Skupnosti v širšem smislu.
Zadovoljni smo z novo postavko za pomorsko politiko Skupnosti, iz katere bo mogoče financirati projekte za začetek izvajanja celostne dejavnosti Skupnosti za trajnostno upravljanje morij in oceanov, ko bo pravna podlaga te politike odobrena.
Pomorska politika je eden od strateških ciljev Unije za obdobje 2005–2009. Različne pobude na področju pomorskega prometa, turizma, ribištva, okolja, ohranjanja naravnih virov ter raziskav in razvoja naj bi povezali, da bi dodatno spodbudile razvoj pomorske politike Evropske unije.
Razprava, ki se je začela z zeleno knjigo Komisije, je spodbudila številne prispevke gospodarskih subjektov in civilne družbe, Komisija pa bo na njihovi podlagi pripravila predloge, ki bodo ustrezali zastavljenim ciljem.
Med oblikovanjem teh predlogov je treba pripraviti podlago, kar pomeni, da je treba že zdaj zagotoviti ustrezna finančna sredstva za začetek pripravljalnih pobud, zato bi morali v proračunu za leto 2008 predvideti primerno proračunsko postavko, sicer utegnejo biti omenjene pobude naslednje leto blokirane.
Sklep
1. Skupni znesek, namenjen ribištvu, je v predhodnem predlogu za leto 2008 le malo višji kot v prejšnjem proračunskem letu. To je zelo slabo, saj je treba opozoriti, da so bila sredstva za ukrepe, ki jih morajo opraviti javne uprave za učinkovito izvajanje skladne ribiške politike Skupnosti, že v prejšnjih proračunih minimalna.
2. V predhodnem predlogu Komisije so sredstva v postavki za sofinanciranje ukrepov za nadzor, ki jih izvajajo države članice, zaradi premajhne porabe sredstev iz te postavke v prejšnjem proračunskem letu manjša za 11,7 %.
To zmanjšanje, ki je sicer v skladu z dobro proračunsko prakso, saj države članice dodeljenih sredstev niso porabile v celoti, bi lahko v prihodnje služilo kot izgovor za prikrivanje slabega finančnega poslovodenja držav, ki ne prihranijo dovolj sredstev za krepitev nadzora, čeprav si to pristojnost prizadevajo na vsak način ohraniti – ne glede na to nadzor izvajajo zelo nezadovoljivo, čeprav so pravno zavezane k ustreznemu opravljanju te dejavnosti.
3. Proračunska postavka, namenjena financiranju nove agencije Skupnosti za nadzor nad ribištvom, ki bo verjetno začela delovati prihodnje leto na stalnem sedežu, je že na najnižji meji, ki agenciji še lahko omogoči učinkovito delovanje, zato je treba znova vzpostaviti znesek iz predhodnega predloga Komisije.
4. Raziskave o morskem okolju, stanju ribolovnih območij ter družbeno-gospodarskem položaju regij in prebivalstva, ki je odvisno od ribištva, so prednostna naloga skupne ribiške politike. Stalna in redna analiza ter poznavanje morskega okolja sta nujna podlaga za varstvo vrst in ekosistemov ter za racionalno izkoriščanje virov v skladu z načelom ravnotežja med gospodarskim interesi in spoštovanjem narave.
Dejstvo, da je za prenos in centralizirano upravljanje sredstev, namenjenih za raziskave v sedmem okvirnem programu, odgovoren generalni direktorat za raziskave namesto generalnega direktorata za ribištvo, je razlog za skrb, saj obstaja velika nevarnost, da se sredstva za sektor ribištva zmanjšajo, ker niso prednostna naloga raziskav Skupnosti v širšem smislu. V prihodnje bi bilo treba delež sredstev za raziskave na področju ribištva povečati ali vsaj ohraniti na enaki ravni kot v trenutnem proračunu.
6. Najbolj odročnim regijam je treba zaradi njihovih posebnosti nameniti posebno pozornost, da se odpravi njihova prikrajšanost zaradi oddaljenosti in naravnega okolja.
Svet je sprejel finančni mehanizem za pomoč za obdobje 2007–2013, v katerem je na voljo 15 milijonov evrov letno. Zaradi dolžine tega obdobja je treba omenjeni znesek, tako kot druga sredstva, vsako leto indeksirati za 2 %, da se ohrani njegova dejanska učinkovitost.
7. Ob upoštevanju težavnih razmer v ribiškem sektorju bi bilo treba za program za ribištvo v najbolj obrobnih regijah nameniti dovolj sredstev. Zaradi tega se v skladu s stališčem Evropskega parlamenta z dne 26. aprila 2007
P6_TA(2007)0158 . o uvedbi nadomestil za dodatne stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz obrobnih regij predlaga povečanje odobritev za prevzem obveznosti in plačila za 2 milijona EUR.
8. Pomorska politika je eden od strateških ciljev Unije za obdobje 2005–2009. Prizadevati si je treba za zbliževanje različnih pobud na področju pomorskega prometa, turizma, ribištva, okolja, ohranjanja naravnih virov ter raziskav in razvoja, da bodo dodatno spodbudile razvoj pomorske politike Evropske unije.
Med oblikovanjem teh predlogov je treba pripraviti podlago, kar pomeni, da je treba že zdaj zagotoviti ustrezna finančna sredstva za začetek pripravljalnih pobud, zato bi morali v proračunu za leto 2008 predvideti primerno proračunsko postavko, sicer utegnejo biti omenjene pobude naslednje leto blokirane.
POSTOPEK
Naslov
Proračun 2008: oddelek III – Komisija
Številka postopka
2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pristojnega odbora
Datum razglasitve na zasedanju
PECH 24.9.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja:
Emanuel Jardim Fernandes 14.3.2007
Nadomeščeni pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
27.8.2007
Datum sprejetja
3.10.2007
Izid končnega glasovanja
+:
−:
0:
18
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Elspeth Attwooll, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Emanuel Jardim Fernandes, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Heinz Kindermann, Willy Meyer Pleite, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Margie Sudre
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Thomas Wise
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
13.9.2007
MNENJE Odbora za kulturo in izobraževanje
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja:
Helga Trüpel
POBUDE
Odbor za kulturo in izobraževanje poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. odobrava izboljšave v poročilih o dejavnostih, s podrobnimi cilji in proračuni, ki omogočajo koristne primerjave, ter je seznanjen s predlogi za dodelitev proračunskih sredstev posameznim programom;
2. podpira vsa prizadevanja za poenostavitev in pospešitev postopkov za oddajo vlog in podeljevanje subvencij, kot so objava javnih razpisov v tretjem četrtletju leta N-1, pogostejša uporaba pavšalnih subvencij in pavšalnih zneskov, večletna partnerstva, dvostopenjski postopki, enostranska odobritev nepovratnih sredstev ter uskladitev obrazcev za vloge in spletnih obrazcev; spodbuja izvajalsko agencijo, da te novosti uporabi, kjer je le mogoče; različne generalne direktorate Komisije poziva k sodelovanju, da bi pretehtali vzpostavitev – po možnosti osrednje – podatkovne zbirke kandidatov, kjer bo mogoče shranjevati in posodabljati standardne informacije;
3. ob vmesnem pregledu večletnih programov namerava preučiti, za katere dele programov, sprejetih po postopkih soodločanja, je treba ohraniti postopke komitologije, ob upoštevanju zneskov za zadevne projekte in dejstva, da programski odbor in Parlament navadno ne izpodbijata odločitev izbirne komisije; bo še naprej tvorno sodeloval s Komisijo, kar zadeva pravico Parlamenta do vpogleda; se sprašuje o nujnosti posvetovanja s programskim odborom in o njegovi pravici do vpogleda v programe, kot je „Mladina v akciji“, katerih pravna podlaga ne predvideva takega posvetovanja;
4. obžaluje, da vprašanja v zvezi s pravilom nepridobitnosti še niso rešena, vendar jih namerava v času vmesnega pregleda programov nadalje reševati, če se do takrat ne bo spremenila finančna uredba ali pravila o izvajanju;
5. poziva GD za izobraževanje in kulturo, da oceni, ali je mogoče poiskati druge načine za preprečevanje zmanjšanja kapitala upravičencev, ki je posledica pravila o nepridobitnosti;
6. predlaga nadaljevanje pilotni projektov Parlamenta, ki so se začeli lani; predlaga tudi nov pilotni projekt za vzpostavitev digitalnih arhivov, ki bodo z izmenjavo digitalnega gradiva prispevali k ohranitvi bogastva regionalnih muzejev ter večji razširjenosti kulture in zgodovine narodov Evropske unije; predlaga nov, Erasmusu podoben pilotni projekt za mobilnost kulturnih izvajalcev; predlaga, da se pilotni projekt o evropskih političnih ustanovah financira iz razdelka 5 – „Uprava“;
7. podpira povečanje sredstev v vrstici „Evropa za državljane“ (15 06 66), če bodo ta dodatna sredstva namenjena posebnim dogodkom, ki spodbujajo kulturno raznolikost pri državljanih in mladih;
8. predlaga, da se za nekatere dele programov „Mladina“ in „Evropa za državljane“ (ukrepi 1.1, 1.3 in 4.1 oziroma ukrepa 1 in 2) več sredstev nameni na začetku proračunskega obdobja, da bi okrepili razpravo o pogodbi o reformi in ratifikacijo slednje v državah članicah;
9. opozarja, da mora biti Evropska unija bližje državljanom; poudarja, da bodo le ustrezna finančna sredstva omogočila učinkovito komunikacijsko in informacijsko politiko, ki bo dejavneje vključevala državljane; meni, da bi bilo zmanjšanje proračunskih sredstev za komunikacijsko politiko neugodno znamenje za evropske državljane;
10. opozarja, da mora Evropska unija postati bolj demokratična, dostopnejša in preglednejša v korist državljanov; meni, da državljani ne bodo mogli dejavno sodelovati pri soočanju Evropske unije s prihodnjimi velikimi izzivi, če se ne zagotovi zadostna finančna podpora za lokalne strukture, kot so informacijski trgi in evropske hiše; poleg tega meni, da vzpostavitev novih struktur ne sme vplivati na dodelitev sredstev za obstoječe lokalne strukture, ki morajo še naprej prejemati enake donacije kot prejšnja leta;
11. opozarja, da bo mogoče sprejete obveznosti v višini 5 milijonov EUR v vrstici 16 02 02 za financiranje nove ponudbe objektivnih, verodostojnih in izčrpnih informacij v arabskem jeziku prek televizijskih dnevnikov, analiz in revij, ki z evropskega zornega kota predstavljajo novice iz sveta, Evrope, Bližnjega vzhoda, Srednjega vzhoda in Magreba, uresničiti le z javnim razpisom (kot je predvideno v sklepu Komisije C(2007)750 z dne 8. marca 2007), če gre za televizijo (tj. produkcijo in sočasen prenos televizijskih informativnih programov o Evropski uniji v več jezikih), ki je uradno priznana kot evropsko usmerjena televizija;
12. poziva Komisijo, naj izvede študijo o stanju in predvidenih stroških obnove cerkva v severnem delu Cipra, v skladu s pisno izjavo Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2006 o varstvu in obnovi verske dediščine v severnem delu Cipra ( P6_TA(2006)0335 ) in odstavkom 34 resolucije Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2006 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 ( P6_TA(2006)0570 );
13. poziva zlasti GD za informiranje, da tako pri centralnih kot nacionalnih dejavnostih v glavnih informacijskih kampanjah okrepi sodelovanje z nevladnimi organizacijami, saj je njihovo delo kakovostno in cenovno ugodno ter prinaša trajnejše rezultate kot priložnostni stiki z javnostjo.
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Odbor za kulturo in izobraževanje obravnava razdelke 1a – „Konkurenčnost za rast in zaposlovanje“, 3b – „Državljanstvo“ in 5 – „Uprava“. V predhodnem predlogu proračuna Komisije so to naslovi 9, 15, 16, 25 in 26.
Izpostaviti je treba tudi ustreznost poročil o dejavnostih. Ti dokumenti so v zadnjem času glavni element, na podlagi katerega Komisija zahteva proračunska sredstva, zato zaslužijo posebno pozornost.
Komisija je v naslovu 15 predhodnega predloga proračuna predlagala odobritve za prevzem obveznosti v višini 1.320,7 milijona EUR, kar je 8,02-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2007, ko so te odobritve znašale 1.222,66 milijona EUR. Število zaposlenih se je povečalo z 598 na 602 (število zaposlenih se je povečalo za osem, število zunanjih sodelavcev pa zmanjšalo za štiri).
Glavni operativni programi v tem poglavju so Vseživljenjsko učenje z 873,3 milijona EUR za odhodke iz poslovanja (823,8 milijona EUR v letu 2007), Erasmus Mundus z 90,9 milijona EUR (55,6 milijona EUR v letu 2007), Kultura z 44,6 milijona EUR (43,6 milijona EUR v letu 2007), Mladina z 119,5 milijona EUR (114,8 milijona EUR v letu 2007) in Evropa za državljane z 26,4 milijona EUR (21,3 milijona EUR v letu 2007). Predlagani prispevek izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo znaša 29,8 milijona EUR. Iz sredstev za delovanje programov se bodo financirali naslednji zneski: 19,982 milijona EUR za razdelek 1a, 9,327 milijona EUR za programe iz razdelka 3b (kultura, mladina in državljani) in 0,520 milijona EUR za ukrepe iz postavke 4. Program Media prav tako prispeva k financiranju agencije v znesku 8,250 milijona EUR.
Poročila o dejavnostih za naslov 15 obsegajo poglavje o uspešnosti in predlaganih proračunskih sredstvih. V programu vseživljenjskega učenja (postavka 15 02 22) obstajajo trije posebni cilji, pri čemer je največji del sredstev namenjen cilju 2 (podpiranje evropske razsežnosti na področju izobraževanja in usposabljanja ter posodabljanje nacionalnih sistemov in prakse z uresničevanjem programa vseživljenjskega učenja): 838,536 milijona EUR je razdeljeno med programe Comenius (136,5 millijona EUR ), Erasmus (395,4 milijona EUR), Leonardo da Vinci (233,9 milijona EUR), Grundtvig (40 milijonov EUR), Jean Monnet (17,08 milijona EUR) in transverzalne ukrepe (2,8 milijona EUR). Zaradi zmanjšanja sredstev, ki je posledica nižjih zneskov v finančni perspektivi od prvotno predlaganih, so nekateri cilji pri številu partnerstev in mobilnosti za Comenius, Leonardo da Vinci in Grundtvig nižji od najnovejših objavljenih rezultatov v letu 2006, čeprav so proračunska sredstva za Comenius in Grundtvig višja kot v letu 2006. Cilji za Erasmus so za leto 2008 višji od rezultatov v letu 2006 (200.000 štipendij za mobilnost študentov in 25.000 štipendij za mobilnost učiteljev v primerjavi s 155.000 in 23.500 v letu 2006), število štipendij pa se je najbojl povečalo v programu Erasmus Mundus (1890 za študente iz tretjih držav in 420 za dijake iz tretjih držav v primerjavi s 741 in 191 v letu 2006).
Pri programu vseživljenjskega učenja naj bi se več kot 80 % predlaganih proračunskih sredstev steklo v decentralizirane sklade, ki jih upravljajo nacionalne agencije . Zneski, namenjeni tem skladom, že zajemajo sredstva za delovanje nacionalnih agencij. Delovni načrt GD za izobraževanje in kulturo za leto 2007 na primer predvideva, da se 695,557 milijona EUR prek decentraliziranih skladov dodeli za programe vseživljenjskega učenja, od česar je 29,979 milijona EUR (4 %) predvideno za prispevek EU k stroškom upravljanja.
Upravni odhodki za programe vseživljenjskega učenja tako skupaj znašajo približno 57,9 milijona EUR, pri čemer 8,670 milijona EUR znašajo upravni odhodki v postavki 15 01 04 22, 17,104 milijona EUR je v postavki 15 01 04 30 namenjeno izvajalski agenciji (odhodki agencije v razdelku 1a se delno financirajo iz sredstev za Erasmus Mundus), približno 32,1 milijona EUR pa je namenjenih nacionalnim agencijam. To je precejšen znesek, ki predstavlja 6,4 % skupnega zneska, predvidenega za vseživljenjsko učenje.
Postavka 15 02 11 se nanaša na predlagani Evropski inštitut za tehnologijo . Znesek, predviden za začetek delovanja v letu 2008, je 2,9 milijona EUR.
Glede na to, da sprejemanje pravne podlage za ta program še poteka, poročevalec predlaga, da se sredstva vključijo v rezervo, kot je običajna praksa.
Pri programu Kultura (postavka 15 04 44) se število projektov in predvidena sredstva za različne sestavne dele programa ne razlikujejo bistveno od tistih v letu 2007. Proračun za evropsko leto medkulturnega dialoga (postavka 15 04 47) se je povečal s 3 na 7 milijonov EUR. Ukrepov Skupnosti je devetkrat več (devet projektov v vrednosti 2,7 milijona EUR namesto enega za 0,3 milijona EUR), predvidenih pa je tudi 20 nacionalnih ukrepov v vrednosti 2,250 milijona EUR v primerjavi s sedmimi v letu 2007 v vrednosti 0,75 milijona EUR. Z vidika proračuna sredstva za komunikacijo in študije ostajajo bolj ali manj nespremenjena (2,05 milijona EUR).
Poročevalec trenutno preučuje predlog za pilotni projekt o mobilnosti evropskih kulturnih izvajalcev. Pobudniki so predlagali znesek v višini 3 milijone EUR, vendar ne zajema upravnih odhodkov.
Program Mladina v akciji (postavka 15 05 55) vključuje kvantitativne (število mladih, ki sodelujejo) in kvalitativne (krepitev evropske pripadnosti, strpnost itd.) cilje. Proračun se je v primerjavi s preteklim letom povečal za 4 %. Program Mladi za Evropo in evropska prostovoljna služba z vidika rezultatov in proračunskih sredstev bolj ali manj sledita temu trendu, v programu Mladi v svetu pa se bo število projektov zmanjšalo z 230 na 180 (proračunska sredstva pa s 6,823 milijona EUR v leto 2007 na 5,537 milijona EUR); pri podpornih strukturah se je povečalo število informativnih ukrepov (z 11 na 80), čeprav proračun ostaja skromen (0,970 milijona EUR namesto 0,134 milijona EUR v letu 2007). Nadalje poročilo o dejavnostih ob upoštevanju pripomb Računskega sodišča namenja pozornost upravljanju, ki ga izvajajo nacionalne agencije, ter poudarja, da Komisija poleg zagotavljanja podpore z vodenjem in usposabljanjem zahteva tako vnaprejšnjo kot tudi letno izjavo o zanesljivosti v zvezi zanesljivostjo obstoječih sistemov in postopkov ter ustreznostjo uporabe proračunskih sredstev.
Poročevalec meni, da bi bila večja koncentracija sredstev na začetku proračunskega obdobja, ki naj bi okrepila razpravo o pogodbi o reformah in proces ratifikacije, lahko koristna, pri tem pa bi lahko imele pomembno vlogo tudi mladinske organizacije. Sredstva naj bi na začetku proračunskega obdobja namenili predvsem za ukrepe 1.1, 1.3 in 4.1.
V poglavju 15 06 – Krepitev evropskega državljanstva so se proračunska sredstva zmanjšala z 32,199 milijona EUR v letu 2007 na 28,504 milijona EUR v letu 2008. To zmanjšanje je posledica dejstva, da ni predvideno nadaljnje financiranje prakse (odhodki v razdelku 5 v znesku 6,3 milijona EUR v letu 2007), in dejstva, da Komisija ni navedla zneskov za posebne letne dogodke (1,5 milijona EUR v letu 2007, ki so zdaj vključeni v ukrep 3 programa Evropa za državljane) in pilotni projekt za evropske politične ustanove (1 milijon EUR, razdelek 3b). Sredstva za program Evropa za državljane (postavka 15 06 66) so se povečala za 23,8 %. Poročilo o dejavnostih za program državljanstva prav tako vsebuje kvantitativne in nekatere kvalitativne cilje. Zlasti pri pobratenju mest (13,010 milijona EUR) je opazna znatna sprememba pri členitvi sredstev v prid tematskega povezovanja pobratenih mest v primerjavi z letom 2007. V splošnem so število ukrepov, njihova raven in delitev sredstev podobni kot v letu 2006. Tudi proračun za strukturno podporo za skupine strokovnjakov in organizacije civilne družbe je po zmanjšanju v letu 2007 zdaj nekoliko višji v primerjavi s proračunom za leto 2006. Zlasti je opazno načrtovano povečanje pri številu projektov civilne družbe, ki prejemajo podporo, in sicer s 93 v letu 2006 na 115 v letu 2007 in 144 v letu 2008.
Poročevalec meni, da bi bila večja koncentracija sredstev na začetku proračunskega obdobja za program Državljani za Evropo, ki naj bi okrepila razpravo o pogodbi o reformah in proces ratifikacije, lahko pripomogla koristna, saj organizacije civilne družbe pri tem igrajo pomembno vlogo. Sredstva bi v začetku proračunskega obdobja namenili za ukrepa 1 in 2.
Poročevalec meni, da se mora pilotni projekt o evropskih političnih ustanovah nadaljevati, medtem ko se čaka na sprejetje pravne podlage, in sicer predloga za spremembo ureditve financiranja evropskih političnih skupin. Komisija je predlagala financiranje političnih ustanov iz proračuna EP (upravni odhodki). Zato poročevalec predlaga, da se financiranje pilotnega projekta o evropskih političnih ustanovah prav tako uvrsti v razdelek 5 finančnega okvira. Poročevalec predlaga, da se v proračun EP za leto 2008 vključi vrstica p.m.
Skupni upravni odhodki za programe Kultura , Mladina in Državljanstvo znašajo 22,663 milijona EUR:9,327 milijona EUR za izvajalsko agencijo (postavka 15 01 04 32), 0,670 milijona EUR za program Kultura (postavka 15 01 04 44), 0,780 milijona EUR za program Mladina (postavka 15 01 04 55), 0,350 milijona EUR (postavka 15 01 04 66);1,236 milijona EUR za kulturne kontaktne točke nacionalnih agencij (delovni načrt GD za izobraževanje in kulturo za leto 2007), 8,9 milijona EUR za Eurodesks (delovni načrt GD za izobraževanje in kulturo za leto 2007), 1,4 milijona EUR za središča virov (delovni načrt GD za izobraževanje in kulturo za leto 2007).To skupaj znaša 12 % celotnih odhodkov za poslovanje za tri programe v višini 190,5 milijona EUR.Vendar je treba priznati, da narava odhodkov, povezanih s kulturnimi točkami, Eurodesks in središči virov lahko preseže enostavne upravne odhodke.
V naslovu 16 – Komuniciranje je predvidenih 201,2 milijona EUR, skoraj toliko kot v letu 2007, čeprav se členitev razlikuje: v poglavju 16 02 – Komuniciranje in mediji so se sredstva s 27,7 milijona povečala na 30,9 milijona EUR, kar bo izravnano z zmanjšanjem v poglavju Komuniciranje na lokalni ravni z 39,5 milijona EUR na 38,5 milijona EUR in zmanjšanjem upravnih odhodkov s 109,5 milijona EUR v letu 2007 na 107,5 milijona EUR.
V poglavju 16 03 Komuniciranje na lokalni ravni so se proračunska sredstva zmanjšala zaradi izključitve dveh pilotnih projektov: 1,5 milijona EUR za EuroGlobe in 5 milijonov EUR za pilotne informacijske mreže; prav tako so se sredstva zmanjšala v postavki 16 03 01 za informacijske trge (število evropskih centrov se je povečalo s 430 na 460, evropskih dokumentacijskih centrov zmanjšalo s 380 na 375, financiranje poteka iz naslova sredstev za tri glavne centre). Komisija predvideva več sredstev za lokalne ukrepe (10,4 milijona EUR namesto 8,393 milijona EUR v letu 2007). To vključuje tudi sodelovanje med predstavništvi Komisije in Parlamenta v državah članicah. Posebnim ukrepom o prednostnih temah, vključno s programom PRINCE , je namenjeno 12,830 milijona EUR namesto 7,868 milijona EUR v letu 2007 (deloma dodeljeno sodelovanju med predstavništvi Komisije in državami članicami). V skladu s poročilom o dejavnostih ima GD za komuniciranje 1011 delovnih mest, kar je 10 več v primerjavi z letom 2007 (na eni strani se je število mest v načrtu delovnih mest zmanjšalo za 15 in število delovnih mest pomožnega osebja iz delegacij za 3, vendar se je povečalo število mest pomožnega osebja za 28).
Poročevalec meni, da je treba nadaljevati pilotne dejavnosti, ki so bile vključene v proračun za leto 2007, in bo preučil ustrezne zneske za leto 2008. Ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, da je treba okrepiti komuniciranje o Evropski uniji, zlasti med medvladno konferenco in procesom ratifikacije, je poročevalec pripravljen sodelovati s Komisijo glede morebitnega povečanja proračunskih sredstev za postavko 16 03 04.
Skoraj vsi cilji v poglavju 16 02 - Komuniciranje in mediji ostajajo enaki kot v letu 2007; povečanja v proračunu so zlasti posledica povečanja odhodkov, povezanih z vzpostavitvijo drugega kanala EBS, ter povečanja odhodkov za avdiovizualne koprodukcije zaradi večjega števila televizijskih kot radijskih koprodukcij (5712 ur materiala v letu 2008). Euronews v skladu s poročilom o dejavnostih za pripravo tisoč ur programa letno prejema finančno podporo v višini 5,2 milijona EUR, tako v letu 2007 kot tudi v 2008. To ne vključuje sklenitve nove pogodbe za razširitev programa Euronews v nove jezike, vključno z arabščino, kar je predvideno v letnem načrtu GD za komuniciranje za leto 2007, v skladu z glasovanjem Parlamenta 14. decembra 2006 o drugi obravnavi proračuna za 2007.
Sredstva v poglavju 16 04 – Orodja za analizo in komunikacijo ostajajo skorajda nespremenjena.
V naslovu 09 – Informacijska družba in mediji je odbor pristojen za proračunsko vrstico 09 02 01 – Opredelitev in izvajanje politike Skupnosti na področju elektronskega komuniciranja (sredstva so se s 3,320 milijona EUR v letu 2007 zmanjšala na 2,5 milijona EUR v letu 2008 zaradi manjšega števila študij), proračunsko vrstico 09 03 03 – Pripravljalni ukrep za vzpostavitev internetnega sistema za boljše zakonodajne postopke in sodelovanje javnosti (s predlaganim 1,5 milijona EUR namesto 5 milijonov EUR v 2007 bi lahko financirali samo pet dodatnih pogodb, poleg dvanajstih pogodb, predvidenih za 2007, in šestih projektov, začetih v letu2006) in poglavje 09 06 – i2010 – avdiovizualna politika in program Media (93,794 milijona EUR v letu 2008 v primerjavi s 74,862 milijona EUR v letu 2007 in 90,755 milijona EUR v letu 2006).
Napredek pri poenostavitvi postopkov za oddajo vlog za kulturne programe
Po predstavitvi delovnega načrta izvajalske agencije v odboru 8. maja 2007 je poročevalec v pismu agenciji zastavil vrsto vprašanj. Na pismo je odgovoril direktor agencije, ustna pojasnila pa so sledila na seji 22. junija 2007.
Po pojasnilu agencije izbirni postopek v povprečju traja od šest do sedem mesecev, vključno s komitologijo, ki povprečno traja dva meseca (čeprav je bil doselj vedno upoštevan nasvet izbirne komisije). Pomembna novost v letu 2008 je, da bodo letni javni razpisi objavljeni prej, to je v tretjem četrtletju predhodnega leta , da bi se izbirni postopek končal pred koncem prvega četrtletja leta N. Prizadevanja za poenostavitev in uskladitev postopkov potekajo stalno, na primer zlasti pri programih Socrates in Leonardo da Vinci, obstaja pa tudi možnost enostranske odobritve nepovratnih sredstev (odobri jih Komisije) namesto dogovorov/pogodb, ki jih morata podpisati obe strani. Naslednja poenostavitev je pavšalno financiranje , ki se že uporablja za projekte v zvezi z državljanstvom in mladimi, razširitev na druge programe in subvencioniranje stroškov pa se preučuje. Nadalje bo uveden dvostopenjski izbirni postopek za nekatere obsežnejše dele več programov z visokim odstotkom zavrnitev, da bi zmanjšali upravno obremenitev kandidatov, vendar je tudi tu potrebna nadaljnja analiza, s katero bi preverili možnost razširitve tega sistema na male in srednje velike subvencije. Prav tako bodo predlagana večletna partnerstva . Testirale se bodo spletne prijave , kar bi še dodatno poenostavilo postopke, vendar ne v tej meri, kot bi to bilo mogoče z osrednjo podatkovno zbirko, v kateri bi lahko kandidati posodabljali standardne informacije, ki jih morajo zdaj vedno znova posredovati z vsako prijavo. Bolj problematično je pravilo o nepridobitnosti , ki organizacijam ne omogoča kopičenja rezerv. Vendar ima agencija zelo malo možnosti za rešitev tega problema, saj je povezan s finančno uredbo in pravili o izvajanju.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008. Oddelek III – Komisija
Št. postopka
C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
CULT
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Helga Trüpel 29.1.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
17.7.2007
Datum sprejetja
10.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
19
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Marie-Hélène Descamps, Milan Gaľa, Ovidiu Victor Ganţ, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Doris Pack, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Erna Hennicot-Schoepges, Elisabeth Morin, Christel Schaldemose
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
12.9.2007
MNENJE Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja:
Bárbara Dührkop Dührkop
POBUDE
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. z zadovoljstvom ugotavlja, da so se proračunska sredstva za naslov 18 – „Območje svobode, varnosti in pravice” za proračunsko leto 2008 občutno povečala, kar je potrditev, da je to področje zelo pomembno za evropske državljane;
2. ponovno poudarja, da mora Evropska unija sprejeti dogovor o skupnih standardih in postopkih za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v Evropski uniji;
Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU ( KOM(2005)0391 – 2005/0167(COD) ). meni, da brez te direktive ne bi smeli izvajati sklada za vračanje, zato uvršča v rezervo znesek, ki je predviden za ta sklad;
3. vztraja, da bi bilo treba Europol vključiti v okvir Skupnosti zato, da bi postal bolj odgovoren, pregleden in verjetno tudi bolj učinkovit;
4. meni, da ima Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) pomembno vlogo pri celovitem upravljanju zunanjih meja; poziva države članice, da prispevajo podatke v centralizirano evidenco tehnične opreme (CRATE) in izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z njo; poziva Svet in Komisijo, da skupaj s Parlamentom premislita o mandatu te agencije; meni, da bi morala biti agencija proračunskemu organu bolj odgovorna za izvajanje proračuna, zlasti glede službenih potovanj, ki jih organizira; od agencije zahteva, da o svojih dejavnostih redno poroča pristojnemu odboru.
5. meni, da so potrebni tudi kratkoročni nujni ukrepi za zaščito otrok, na primer sistem zgodnjega opozarjanja v primerih ugrabitve, da se bo lahko iskanje začelo brez odlašanja, s pomočjo in v sodelovanju vseh držav članic.
POSTOPEK
Naslov
Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2008
Številka postopka
C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pristojnega odbora
Datum razglasitve na zasedanju
LIBE
Okrepljeno sodelovanje - datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja:
Bárbara Dührkop Dührkop
20.3.2006
Nadomeščeni pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
14.6.2007
5.7.2007
17/07/2007
30.8.2007
11.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
31
2
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Roberta Angelilli, Philip Bradbourn, Kathalijne Maria Buitenweg, Giuseppe Castiglione, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Bárbara Dührkop Dührkop, Claudio Fava, Kinga Gál, Elly de Groen-Kouwenhoven, Ewa Klamt, Magda Kósáné Kovács, Esther De Lange, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Martine Roure, Luciana Sbarbati, Inger Segelström, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Manfred Weber, Tatjana Ždanoka
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Simon Busuttil, Gérard Deprez, Maria da Assunção Esteves, Genowefa Grabowska, Ignasi Guardans Cambó, Herbert Reul
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Vincenzo Aita, Miguel Angel Martínez Martínez, Raimon Obiols i Germà, Antolín Sánchez Presedo.
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
11.9.2007
MNENJE Odbora za ustavne zadeve
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 - 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavec mnenja:
Rihards Pīks
POBUDE
Odbor za ustavne zadeve poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
A. ker je Evropski svet v Bruslju 21. in 22. junija 2007 sklenil sklicati medvladno konferenco (IGC), katere naloga bo pripraviti spremembo pogodbe v skladu s smernicami, ki jih je Evropski svet določil v svojem natančnem mandatu,
B. ker je Parlament v resoluciji s 7. junija 2007 o načrtu za ustavni postopek Evropske unije poudaril, da sta krepitev udeležbe državljanov v političnem življenju Evropske unije in povezovanje civilne družbe vodilni načeli nadaljnjega razvoja Evropske unije
Sprejeta besedila , P6_TA(2007)0234 (odstavka 9 in 13). ,
C. ker so cilji programa "Evropa za državljane" spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva, podpora dejavnostim in institucijam, ki nudijo državljanom priložnost za medsebojne stike in sodelovanje pri vzpostavljanju še tesneje povezane Evrope, ter oblikovanje evropske identitete
Sklep št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013. ,
1. opozarja, da so komunikacijski in izobraževalni programi bistvenega pomena za povečanje zanimanja in udeležbe evropskih državljanov v političnem sistemu Evropske unije ter da bodo zaradi spremembe pogodbe, ki bo verjetno sprejeta na prihodnji medvladni konferenci, potrebne številne dejavnosti, osredotočene na komunikacijo z evropskimi državljani, da bi pojasnili institucionalen in političen napredek, ki naj bi bil dosežen s spremembo pogodbe;
2. ponovno poudarja, da so dejavnosti komunikacijskih in informacijskih programov odvisne od institucionalne strukture s trajno finančno podporo za kritje stroškov delovanja nekaterih izbranih akademskih institucij, fundacij (vključno s fundacijami političnih strank), socialnih partnerjev in drugih delov civilne družbe;
3. ugotavlja, da je razdelek 3b predloga proračuna 2008 (Evropsko državljanstvo) edini razdelek, za katerega se je znesek financiranja občutno zmanjšal (okoli 10 % manj v obveznostih kot v proračunu 2007) kljub povečanju splošnega predloga proračuna 2008 (obveznosti) za 1,5 % v primerjavi s proračunom 2007; meni, da so ti zneski v času pomembnih sprememb institucionalne ureditve Evropske unije, tudi informacijskih točk Evropske unije, nezadostni, in da jih je treba znatno povečati;
4. obvezuje se, da bo razvil pregleden in pravičen sistem financiranja evropskih političnih fundacij na podlagi predloga o reviziji uredbe o financiranju evropskih političnih strank, ki ga je Komisija predložila 27. junija 2007
KOM (2007)0364. , ter da bo tej dejavnosti zagotovil finančna sredstva, potrebna za doseganje predvidenih političnih ciljev;
5. zavezuje se, da si bo še naprej prizadeval za vzpostavitev resničnega evropskega javnega prostora, vključno z ustanovitvijo in ustreznim financiranjem svojega novega centra za obiskovalce in lastnega televizijskega programa na spletu, ter poziva Svet, da to naredi na lastnih področjih komunikacijske politike.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Številka postopka
2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
AFCO
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Rihards Pīks 1.3.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
26.6.2007
11.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
9
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Enrique Barón Crespo, Andrew Duff, Ingo Friedrich, Jo Leinen, Íñigo Méndez de Vigo, Adrian Severin, Dushana Zdravkova
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Carlos Carnero González, György Schöpflin
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
11.9.2007
MNENJE Odbora za pravice žensk in enakost spolov
za Odbor za proračun
o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
( C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD) )
Oddelek III – Komisija
Pripravljavka mnenja:
Lissy Gröner
POBUDE
Odbor za pravice žensk in enakost spolov poziva Odbor za proračun kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opozarja, da je prizadevanje za enakost spolov temeljni cilj Skupnosti, in znova poziva, da je treba pri pripravi proračuna EU to spoštovati ter pri vseh politikah na vseh ravneh proračunskega postopka upoštevati vidik enakosti spolov;
2. ugotavlja, da je proračun EU seksističen in ima različne učinke za ženske in moške, zato znova poziva, da se pri vseh ocenah učinkov ovrednotijo tudi posledice glede na spol;
3. odobrava povečanje proračunskih sredstev za program boja proti nasilju Daphne III;
Sklep št. 779/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o uvedbi posebnega programa za preprečevanje nasilja nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter za zaščito žrtev in ogroženih skupin za obdobje 2007–2013 (program Daphne III) v okviru splošnega programa za temeljne pravice in pravosodje (UL L 173, 3.7.2007, str. 19).
4. opozarja, da proračunska sredstva v oddelku 5 programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost (Progress),
Sklep št. 1627/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (UL L 315, 15.11.2006, str. 1). namenjena enakosti spolov, v letu 2007 še zdaleč niso dosegla 12 % vseh proračunskih sredstev za ta program; ugotavlja, da ta delež tudi v proračunu omenjenega programa za leto 2008 še ni dosegel 12 %, zato zahteva povečanje sredstev za oddelek 5;
5. poudarja pomen pomoči za mreže na evropski ravni v okviru oddelka 5 programa Progress, zlasti za evropsko organizacijo European Women's Lobby, saj je bilo njeno delovanje v preteklih letih uspešno;
6. poudarja, da je treba poiskati sredstva za uspešno ustanovitev in delovanje evropskega inštituta za enakost spolov;
7. poudarja, da mora biti financiranje evropskega leta medkulturnega dialoga (2008) uravnoteženo glede na spol.
POSTOPEK
Naslov
Predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008
Št. postopka
2007/2019(BUD)
Pristojni odbor
BUDG
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
FEMM
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Lissy Gröner 23.3.2007
Prejšnji pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
16.7.2007
11.9.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
29
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Lívia Járóka, Urszula Krupa, Esther De Lange, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Anne Van Lancker, Anna Záborská
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriela Creţu, Anna Hedh, Christa Klaß, Marusya Ivanova Lyubcheva, Maria Petre
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
José Javier Pomés Ruiz, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
POSTOPEK
Naslov
Predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008; Oddelek III – Komisija
Referenčni dokumenti
C6-0287/2007 – 2007/2019(BUD)
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
BUDG 24.9.2007
Odbori, zaprošeni za mnenje – datum razglasitve na zasedanju
VSI
24.9.2007
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Kyösti Virrankoski 13.12.2006
Nadomeščeni(-a) poročevalec(-ka)
James Elles
Datum, ko je Svet pripravil predlog splošnega proračuna
13.07.2007
Datum, ko je Svet posredoval predlog splošnega proračuna
10.09.2007
Pisni predlogi sprememb
1/2008
Obravnava v odboru
11.10.2007
Datum sprejetja
11.10.2007
Izid končnega glasovanja
+: -: 0:
28
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Reimer Böge, Paulo Casaca, Gérard Deprez, Brigitte Douay, James Elles, Göran Färm, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Monica Maria Iacob-Ridzi, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Janusz Lewandowski, Nils Lundgren, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Gérard Onesta, Esko Seppänen, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Thijs Berman, Bárbara Dührkop Dührkop, Marusya Ivanova Lyubcheva, Peter Šťastný
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve
17.10.2007
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
PISNI PREDLOGI SPREMEMB
Številka
Referenčni dokumenti
Datum posredovanja
Datum razglasitve na zasedanju
1/2008
13659/2007 - C6-0341/2007
10.10.2007
0.0.0000
