P6_TA(2005)0281
Evropski socialni sklad ***I
A6-0216/2005
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu ( KOM(2004)0493 – C6-0090/2004 – 2004/0165(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0493 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju členov 251(2) in 148 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu ( C6-0090/2004 ),
–
ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in politiko enakih možnosti ( A6-0216/2005 ),
1.
odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta predloži Svetu in Komisiji.
P6_TC1-COD(2004)0165
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 6. julija 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in zlasti člena 148 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga
Komisije
,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C
[…]
,
[…]
, str.
[…]
.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij UL C 164, 5.7.2005, str. 48.
,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2005.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Uredba
Sveta (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu] UL L
[…]
,
[…]
, str.
[…]
.
vzpostavlja
okvir za ukrepe Strukturnih skladov in Kohezijskega sklada in določa zlasti cilje, načela in pravila glede partnerstva, načrtovanja programov, vrednotenja in upravljanja. Zato je
treba
določiti poslanstvo Evropskega socialnega sklada (v nadaljevanju
"
ESS
"
) glede na naloge,
določene
v členu 146 Pogodbe, in v smislu aktivnosti, ki jih izvajajo države članice in Skupnost, da bi razvile usklajeno strategijo za zaposlovanje,
kakor
je to
predvideno
v členu 125 Pogodbe. Zaradi jasnosti
bi
se
morala
Uredba (ES) št. 1784/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o Evropskem socialnem skladu
UL L 213, 13.8.1999, str. 5.
nadomestiti.
(2)
Ob upoštevanju določb Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
, je treba določiti
posebne predpise glede vrste dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS v okviru ciljev,
opredeljenih
v Uredbi (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb
o
Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu].
(3)
Upoštevati je treba splošno strukturo skladov in zagotoviti delitev med različne cilje v skladu z Uredbo (ES) št. .../2005 [o določitvi splošnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu].
(
4
)
ESS naj podpira politike držav članic, ki so strogo usklajene s smernicami in priporočili, določenimi v okviru evropske strategije zaposlovanja in z dogovorjenimi cilji Skupnosti v zvezi s socialno
, nediskriminacijo, spodbujanjem enakosti žensk in moških,
izobraževanjem in usposabljanjem
pa tudi tistih, ki se uporabljajo za koncept vseživljenjskega učenja tako na delovnem mestu kakor izven njega, s posebno pozornostjo, namenjeno začetnemu usposabljanju,
da bi tako bolj prispeval k načrtom in ciljem, o katerih se je Evropski svet dogovoril v Lizboni in Göteborgu
ter uporabi členov 2 in 299(2) Pogodbe, zlasti za določitev pogojev, ki bodo omogočili dosego višje stopnje produktivnosti in konkurenčnosti, zagotavljanje večje socialne kohezije in ustvarjanje boljših delovnih mest
.
(5)
Ta pristop je še toliko bolj pomemben glede na izzive, ki izhajajo iz širitve EU in pojava globalizacije gospodarstva.
(6)
V zvezi s tem je treba priznati pomembnost evropskega socialnega modela. Vseeno pa takšno priznanje povečuje potrebo po reformah tega modela, da se lahko podpora še naprej zagotavlja zlasti ljudem v ranljivih položajih.
(7)
Program pobud Skupnosti EQUAL je privedel do novih spoznanj zlasti pri združevanju lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih ukrepov, dostopu NVO in vodenju projektov NVO, pri udeležbi ciljnih skupin, odločitvah o političnih vprašanjih in njihovi poznejši vključitvi, pri inovacijah in eksperimentiranju, pri nadnacionalnosti, pri doseganju skupin, ki jih je trg dela potisnil na rob, in pri raziskavah vpliva socialnih vprašanj na notranji trg.
(
8
)
Za lažje predvidevanje in obvladovanje
sprememb se
mora pomoč ESS osredotočiti zlasti na povečevanje prilagodljivosti delavcev
,
podjetij in
podjetnikov na učinke globalizacije in prestrukturiranja podjetij, izboljšanje kvalifikacij delavcev in delovnih pogojev, sprejetje proaktivnih ukrepov, kot sta iskanje nadomestne zaposlitve in osebno svetovanje o karieri v skladu s kvalifikacijami posameznika, da se prepreči dolgoročna brezposelnost po odpustu z dela,
izboljšanje dostopa do zaposlitve in udeležbe na trgu dela
s ciljem polne zaposlitve
, okrepitev socialne vključenosti prikrajšanih ljudi in
njihovega dostopa do zaposlitve ter
na boj proti diskriminaciji
na podlagi člena 13 Pogodbe in smernic EU o nediskriminaciji, ki temeljijo na tem členu, revščini in socialni izključenosti
ter spodbujanje partnerstev za reformo.
(9)
ESS bi se morala uporabiti tudi za reševanje težav v zvezi z demografskimi spremembami v dejavnem prebivalstvu EU. Posebno pozornost je treba nameniti odpravi tovrstnih težav, zlasti z vseživljenjskim poklicnim usposabljanjem.
(
10
)
Poleg teh prednostnih nalog je v manj razvitih regijah in državah članicah – v okviru konvergenčnega cilja in z namenom povečati gospodarsko rast, izboljšati možnosti zaposlovanja za ženske in moške, ter kakovost in produktivnost pri delu
ter spodbujati gospodarsko neaktivne osebe k vrnitvi na trg delovne sile
− nujno
treba
povečati in izboljšati naložbe v človeški kapital ter izboljšati institucionalno,
upravno
in
pravosodno
usposobljenost, zlasti za pripravo in izvedbo reform ter uveljavljanje pravnega reda.
(11)
Ukrepi, sprejeti v okviru cilja regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja in/ali cilja konvergence, bi morali upoštevati člen 299(2) Pogodbe.
(
12
)
Spodbujanje aktivnosti na področju inovacij
bi bilo treba vključiti kot
temeljno dimenzijo
na
področju delovanja ESS
v zvezi s konvergenčnim ciljem ter ciljem regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja. Treba bi bilo zagotoviti spodbujanje in preizkušanje inovativnih pristopov in ukrepov v skladu z evropskimi smernicami in priporočili, določenimi v okviru evropske strategije zaposlovanja in z cilji Skupnosti na področju socialne vključenosti. Za takšne dejavnosti bi bilo treba zgornjo mejo prispevkov iz ESS povišati na 85 %.
(13)
Spodbujanje čezmejnega sodelovanja bi morala biti temeljna dimenzija na področju delovanja ESS. Ukrepe za usklajevanje v okviru transnacionalnega, čezmejnega in medregionalnega sodelovanja bi morala 100 % financirati ESS.
(
14
)
Pomembno je zagotoviti skladnost ukrepov ESS s politikami, določenimi v okviru evropske strategije zaposlovanja, in usmeriti podporo ESS na izvajanje smernic in priporočil za zaposlovanje
in cilje Skupnosti na področju socialne vključenosti ter nacionalne akcijske načrte držav članic za socialno vključenost. Iz ESS se lahko podpirajo tudi dejavnosti izven nacionalnih načrtov zaposlovanja, če je to potrebno zaradi regionalnih in lokalnih posebnosti ter če se na ta način lažje doseže lizbonske cilje zaposlovanja, socialne vključenosti in kohezije. ESS mora biti usmerjen tudi k doseganju sinergije s pomočjo drugih skladov s trajnostnim lokalnim, regionalnim in nacionalnim razvojem. Podpora ESS je ključna za doseganje socialne vključenosti ter ciljev izobraževanja in usposabljanja
.
(
15
)
Smotrno in učinkovito izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, temelji na odgovornem vodenju in partnerstvu med vsemi pomembnimi teritorialnimi in socialno-ekonomskimi udeleženci ter zlasti med socialnimi partnerji in ostalimi zainteresiranimi skupinami, tako na regionalni
kakor
tudi na lokalni ravni.
(16)
Poleg potrebe po poenostavitvi zakonodaje na tem področju, obstaja posebna potreba po pregledu postopkov, da postanejo enostavnejši, hitrejši in manj birokratski za izboljšanje učinkovitosti in kakovosti uporabe sredstev ter zagotavljanje, da se roki za sedanje ukrepe natančneje upoštevajo.
(17)
Lahko se uvedejo določbe, v skladu s katerimi lahko lokalne skupine, vključno z nevladnimi organizacijami, dobijo hiter in preprost dostop do podpore iz sklada za dejavnosti povezanimi z bojem proti socialni izključenosti s čimer se lahko izboljša njihova zmožnost ukrepanja na tem področju.
(
18
)
Države članice in Komisija morajo zagotoviti, da izvajanje prednostnih nalog, ki jih financira ESS v okviru konvergenčnih ciljev ter ciljev regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja, prispeva k spodbujanju enakosti in odpravi neenakosti med ženskami in moškimi
ter med prikrajšanimi skupinami in družbeno večino
; uveljavljanje načel enakosti med spoloma in
med manjšinami
bi moralo biti združeno s posebnimi ukrepi
za izboljšanje dostopa do zaposlitve ter
za povečanje trajnostne udeležbe in napredka žensk
, invalidov, migrantov in pripadnikov etničnih manjšin – zlasti Romov –
v zaposlovanju.
(
19
)
ESS naj prav tako podpira tehnično pomoč,
v skladu s sklepi proračunskega organa,
s posebnim poudarkom na spodbujanje vzajemnega učenja z izmenjavo in razširjanjem izkušenj, prenosa najboljše prakse in na poudarjanje prispevka ESS k ciljem in prednostnim nalogam politike Skupnosti v povezavi z zaposlovanjem in socialno vključenostjo
ter bojem proti socialni izključenosti in diskriminaciji
.
(
20
)
Uredba (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu]
predvideva
, da se upravičenost izdatkov določi na nacionalni ravni, z določenimi izjemami, za kar je
treba
določiti posebne predpise. Zato je
treba
določiti izjeme, povezane z ESS –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Področje
Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (
"
ESS
"
) in področje izvajanja pomoči glede na
"
konvergenčne
"
cilje in cilje
"
regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja
"
, ki so
opredeljeni
v členu 3 Uredbe (ES)
št. .../2005 [
o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu]
ter vrste izdatkov, ki so upravičeni do pomoči.
Člen 2
Naloga
1.
ESS okrepi ekonomsko
,
socialno
in ozemeljsko
kohezijo
z izboljšanjem zaposljivosti in možnosti zaposlovanja, vzpodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti in zagotavljanjem številnejših in boljših delovnih mestih. To dosega
s podporo politikam držav članic, katerih namen je doseči polno zaposlenost,
izboljšanjem možnosti zaposlovanja ter
kakovosti in produktivnosti pri delu
z vsemi njenimi vidiki, spodbujanjem socialne vključenosti, vključno z izboljševanjem možnosti zapostavljenih ljudi za zaposlovanje in zavzemanjem proti razlikovanju, kakor je opredeljeno v členu 13 Pogodbe, zavzemanjem za enakost med moškimi in ženskami ter zmanjševanjem nacionalnih, regionalnih in lokalnih razlik v zaposlovanju
.
ESS zlasti podpira ukrepe
v skladu
smernicami in priporočili, sprejetimi v okviru evropske strategije zaposlovanja
, in ob upoštevanju obveznosti nacionalnih akcijskih načrtov držav članic o socialni vključenosti in instrumentov, ki so jim podrejeni
.
2.
Pri izvajanju nalog
iz odstavka
1, ESS podpira prednostne naloge Skupnosti
v zvezi s
potrebo po okrepitvi socialne kohezije,
produktivnosti in
izboljšanju konkurenčnosti
ter spodbujanju gospodarske
rasti
in trajnostnega razvoja
. Zlasti
ESS spodbuja sodelovanje gospodarsko neaktivnih oseb na trgu dela in podpira ukrepe v skladu s cilji
Skupnosti na področjih
boja proti
socialni
izključenosti
,
zlasti za prikrajšane skupine, kot so invalidne osebe,
izobraževanja in usposabljanja
,
enakosti med moškimi in ženskami
ter nediskriminacije
.
ESS zagotovi, da se upoštevajo načela, ki jih je razvil program EQUAL, zlasti ob povezovanju lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih pobud; nudi dostop za nevladne organizacije in vodstvo projektov s strani nevladnih organizacij; podpira sodelovanje ciljnih skupin; opredeli in potem vključi politične teme;prepoznava praktično pomembnost razvoja politike; inovacije in izvajanje poskusov; sledi pristopu od spodaj navzgor in čezmejni pristop; podpira dostop do delovnega trga za obrobne skupine in pristop k socialnim vplivom na notranjem trgu
.
Člen 3
Področje uporabe
pomoči
1.
V okviru
"
konvergenčnih
"
ciljev ter ciljev
"
regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja
"
ESS podpira
dejavnosti in inovativne
ukrepe
v državah članicah v okviru transnacionalnega sodelovanja
v smislu naslednjih prednostnih nalog:
a)
povečanje
prilagodljivosti delavcev in podjetij, zlasti s spodbujanjem:
i)
vseživljenjskega učenja in
povečanja obsega
naložb
s strani podjetij, zlasti
MSP
, ter delavcev v človeške vire
s spodbujanjem sprejemanja odgovornosti in ustanavljanja podjetij,
z razvijanjem in izvajanjem sistemov
in strategij
vseživljenjskega učenja in strategijami, ki zagotavljajo lažji dostop do
notranjega
izobraževanja,
še zlasti vsem
nižje kvalificiranim
, visokokvalificiranim
in starejšim delavcem, preglednost izobrazbe in sposobnosti,
vključno s preverjanjem izobrazbe in sposobnosti, pridobljenih v tujini,
razširjanje znanj s področja informacijsko komunikacijske tehnologije ter spodbujanje podjetništva in inovacij;
ii)
predvidevanja in učinkovitega obvladovanja ekonomskih sprememb zlasti z
povečanjem naložb podjetij, zlasti MSP,
oblikovanjem in razširjanjem inovativnih in bolj produktivnih oblik organizacije dela,
izboljšanjem kakovosti delovnih pogojev, zlasti zdravstvenega varstva in varnosti pri delu, s posebno podporo MSP in mikropodjetjem in njihovih reprezentativnim organizacijam na nacionalni, regionalni in lokalni ravni pri uporabi obstoječe zakonodaje in s spodbujanjem uravnoteženega razmerja med varnostjo in prožnostjo,
prepoznavanjem prihodnjih zahtev za delo in znanja
, primerno ponudbo možnosti dela s polovičnim delovnim časom,
z oblikovanjem posebnih služb za zaposlovanje, usposabljanje
in poklicno usposabljanje kot tudi iskanjem nadomestne zaposlitve in podpornih storitev za izboljšanje zaščite delavcev pred vplivi
prestrukturiranja podjetji in sektorjev,
kot tudi s spodbujanjem poklicnega usposabljanja v malih in srednje velikih podjetjih, zlasti kar zadeva vajeniške programe, in s sprejemanjem ukrepov za večanje potrebnega strokovnega znanja in spodbujanje preusmeritev, strokovnega usposabljanja in usposabljanja za svetovanje na trgu dela;
b)
izboljšanje
dostopa do zaposlitve
in trajne vključenosti v trg dela
iskalcem zaposlitve in neaktivnim osebam,
zlasti iskanje rešitev za dolgoročno brezposelnost in brezposelnost mladine ter integracijo čezmejnih trgov dela,
preprečevanje brezposelnosti
in njenega ponovnega pojavljanja,
podaljševanje delovne dobe in povečevanje udeležbe žensk
, ljudi, nezmožnih za delo, legalnih
migrantov,
neaktivnih ljudi v letih, primernih za zaposlitev, ki so starejši od 40 let, oseb, ki so že dolgo brezposelne, in pripadnikov etničnih manjšin – predvsem Romov –
na trgu dela, zlasti s spodbujanjem:
i)
posodabljanja in okrepitve institucij na trgu dela, zlasti zavodov za zaposlovanje
in drugih pobud, ki spodbujajo strategijo polne zaposlenosti Evropske unije in njenih držav članic
;
ii)
izvajanje aktivnih in preventivnih ukrepov za zagotavljanje zgodnjega prepoznavanja potreb in osebnega svetovanja
glede načrtovanja poklicne poti
,
svetovanja in usposabljanja v okviru posameznih akcijskih načrtov,
iskanja zaposlitve
, iskanja nadomestne zaposlitve
in mobilnosti
kakor tudi ukrepov, ki spodbujajo
samozaposlovanje in ustanavljanje podjetij
, ustvarjanje pobud in izboljšanje delovnih razmer, ki ljudem omogočajo daljše delovno življenje
;
posebni ukrepi za spodbujanje dostopa mladih do trga dela, zlasti z ustanavljanjem zaposlitvenih pripravništev in spodbud za podjetništvo; uporaba modela socialnega gospodarstva in posredniškega trga dela na poti do polne zaposlitve; otroško varstvo in podpora za prevoz kot mehanizma za spodbujanje neaktivnih in nezaposlenih ljudi k delu
;
iii)
enakosti spolov in
posebnih ukrepov za
izboljšanje dostopa do zaposlitve ter
povečanje obsega trajnostne udeležbe in napredka žensk v zaposlovanju, za
odpravo neposrednih in posrednih
razlik med spoli na trgu delovne sile, vključno z odpravljanjem osnove za različne plače med spoloma
; posebno pozornost je treba nameniti ženskam, ki se po porodniškem ali starševskem dopustu želijo vrniti na trg dela, in ženskam, ki postanejo presežek in jim manjka le še nekaj let do izpolnitve obveznosti za upokojitev
;
iv)
vzpodbujanja posebnih ukrepov za boljšo usklajenost dela in zasebnega življenja, med drugim z olajševanjem dostopa do storitev oskrbe za otroke in vzdrževane osebe
;
(
v
) posebnih ukrepov za okrepitev socialnega vključevanja migrantov in povečanja njihove udeležbe v zaposlovanju, vključno z usmerjevalnim in jezikovnim izobraževanjem in potrjevanjem izobrazbe, pridobljene v tujini
;
vi)
posebnih ukrepov, ki bi zmanjšali posamezne omejitve, ki izhajajo iz značilnostmi najbolj oddaljenih regij, v skladu s členom 299(2) Pogodbe;
vii)
podpore duševnemu zdravju gospodarsko neaktivnih oseb, kjer je to primerno;
c)
okrepitev
socialne vključenosti
in trajne vključenosti v trg dela
prikrajšanih ljudi
ter boj proti socialni izključenosti in vsem vrstam
diskriminacije
na trgu dela in v skupnostih
,
na primer
s spodbujanjem:
i)
možnosti in načini vključevanja v zaposlovanje za prikrajšane ljudi,
migrante, pripadnike etničnih manjšin – zlasti Rome –, prebivalce prikrajšanih območij ali delov območij, oseb brez izobrazbe, ljudi, ki so predčasno opustili šolanje, invalide, revne osebe in osebe, ki so že dolgo brezposelne, ter dostopa do dela in olajšanje vrnitve na delo za
ljudi, ki so bili socialno izključeni
vključno z ljudmi, starimi nad 50 let, in samohranilci
, ljudi, ki so predčasno opustili šolanje, manjšine
, prosilce za azil
in ljudi, nezmožne za delo, s pomočjo zaposlitvenih ukrepov
ter ukrepov za vključevanje v družbo in skupnost
, tudi na področju socialnega gospodarstva, spremljevalnih ukrepov in
spodbujanjem
ustrezne
socialne podpore
, sosedskih
ter skrbstvenih storitev;
ii)
spodbujanje posebnih ukrepov za izboljšanje socialne vključenosti migrantov in povečanje njihove zaposljivosti, med drugim s svetovanjem, jezikovnim usposabljanjem in preverjanjem spretnosti in znanja, pridobljenega v tujini;
(
iii
) raznolikosti na delovnem mestu in boja proti diskriminaciji
prek poklicnega usposabljanja, vzpodbujanja dostopa, sodelovanja in napredka znotraj
trga
dela s pomočjo ozaveščanja in vključevanja lokalnih skupnosti ter podjetij
in pospeševanjem lokalnih razvojnih iniciativ, kakršni so urbani socialni projekti, vseživljenjsko učenje in aktivno državljanstvo;
iv)
ustvarjanja delovnih mest, primernih za invalidne ljudi, ter pripravljenosti delodajalcev do zaposlovanja invalidnih ljudi;
v)
izvajanja konkretnih dejavnosti osveščanja delodajalcev o zahtevah za zagotovitev smiselne prilagoditve v skladu z Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu
OJ L 303, 2.12.2000, p. 16.
za zagotavljanje informacij in podpore delodajalcem v zvezi z omogočanjem dostopnih delovnih okolij za invalide ter za poučevanje delodajalcev o enakosti pri zaposlovanju, o invalidnih osebah ter nediskriminaciji;
vi)
ukrepov za olajšanje ponovnega dostopa prikrajšanih skupin, npr. invalidov ali oskrbovalcev nepreskrbljenih oseb, do trga dela;
vii)
sosedskega lastništva, vodstva in demokracije – za oskrbovanje posameznikov, prostovoljnih in družbenih skupin s spretnostmi za krepitev njihovega sodelovanja v življenju skupnosti in tudi vključitev prikrajšanih posameznikov v zaposlovanje in druge možnosti na trgu dela;
d)
mobiliziranje
za reforme
, ki omogočajo polno
zaposlitev
,
večjo kakovost dela
in vključenost, zlasti s spodbujanjem
ustanavljanja podjetij, nadaljnjega
razvoja
in vzpostavitev
partnerstev in paktov s pomočjo mrežnega povezovanja pomembnih zainteresiranih strani na
transnacionalni,
nacionalni, regionalni in lokalni ravni
, kot so socialni partnerji in nevladne organizacije, zlasti tiste na področju socialne vključenosti ter enakih možnosti moških in žensk, ter lokalne zaposlitvene spodbude in območne povezave za zaposlovanje, da se povečajo zaposlovanje, znanje in priložnosti ter izboljšajo rezultati;
e)
povečevanje človeškega kapitala, zlasti z načrtovanjem in uvajanjem reform v sistemih izobraževanja in usposabljanja.
2.
V okviru kovergenčnega cilja
in v kohezijskih državah
ESS podpira ukrepe v smislu naslednjih prednostnih nalog:
a)
večanje
obsega in izboljšanje naložb v človeški kapital, zlasti s spodbujanjem:
i)
izvajanja reform na področju sistemov za izobraževanje in usposabljanje,
ki so oblikovani za pripravljanje posameznikov za samostojno delo in spodbujanje prevzemanja odgovornosti in ustanavljanja podjetij,
z namenom
izboljšati dovzetnost ljudi
za potrebe po družbi, temelječi na znanju,
in potrebo po vseživljenjskemu učenju
povečati pomen začetnega izobraževanja in usposabljanja na trg dela ter nenehno nadgrajevati znanja učnega ali drugega osebja;
ii)
k večji udeležbi v izobraževanju in usposabljanju skozi vso življenjsko dobo, zlasti z ukrepi za doseganje zmanjšanja obsega predčasnih opustitev šolanja in
razlikovanja ter
večjih možnosti za dostop do začetnega poklicnega
usposabljanja in do
izobraževanja
na vseh ravneh
;
iii)
razvoja človeških virov na področju raziskav in inovacij, zlasti s pomočjo podiplomskih študijev in
usposabljanja ter
s povezanimi mrežnimi aktivnostmi med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi centri in podjetji
, v obliki javno-zasebnih partnerstev ali drugih načinov sodelovanja med različnimi gospodarskimi in socialnimi dejavniki;
iv)
prilagoditve delovnega okolja s posvečanjem pozornosti vprašanjem ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem;
b)
krepitev
institucionalne usposobljenosti in učinkovitosti javne uprave
,
javnih služb
, socialnih partnerjev, civilne družbe in nevladnih organizacij
na nacionalni, regionalni in lokalni ravni z namenom vključiti reforme in odgovorno vodenje, posebno na gospodarskem področju, na področju zaposlovanja, na socialnem, okoljskem in pravosodnem področju zlasti s spodbujanjem:
i)
dobrega načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja politike in programov s študijami, statističnimi analizami in ekspertizami, podpore medresorskemu usklajevanju in dialoga med določenim delom javnosti in zasebnimi organi;
ii)
usposabljanja za izvajanje politik in programov, vključno z upoštevanjem uveljavljanja zakonodaje, zlasti s pomočjo
stalnega
usposabljanja vodij in osebja ter posebne podpore ključnim službam, inšpektoratom in socialno ekonomskim udeležencem
,
pomembnejšim nevladnim organizacijam
in reprezentativnim poklicnim organizacijam
.
3.
Pri doseganju ciljev in izvajanju prednostnih nalog
iz odstavkov
1 in 2, ESS podpira spodbujanje in integracijo aktivnosti na področju inovacij
kot posebne postavke
in
sodelovanje med državami članicami na nacionalni in regionalni ravni
, zlasti z izmenjavo informacij, izkušenj, končnih izsledkov raziskav in dobre prakse ter z oblikovanjem pristopov, ki se med sabo dopolnjujejo, in usklajenih ali skupnih ukrepov.
4.
ESS podpira ukrepe obveščanja in ozaveščanja prebivalstva, ki jih izvajajo države članice pri boju proti diskriminaciji ter pospeševanju enakega obravnavanja in enakih možnosti žensk in moških na delovnem mestu in v družbi.
5
.
Pri izvajanju prednostne naloge socialne vključenosti
iz
odstavka 1(c)(i)
, lahko financiranje ukrepov v okviru Uredbe (ES) št.
.../2005 Evropskega Parlamenta in Sveta
[
o Evropskem skladu za regionalni razvoj
]
UL L ...
s strani ESS znaša največ 10 % vrednosti obravnavane prednostne naloge.
Člen 4
Skladnost in osredotočenost
1.
Države
članice zagotovijo
, da je ukrep, ki ga podpira ESS, skladen
s cilji
ter da nudi oporo izvajanju evropske strategije zaposlovanja
in ciljev Skupnosti na področjih socialne vključenosti, usposabljanja, izobraževanja ter enakopravnosti med moškimi in ženskami.
Zlasti zagotovijo, da ukrep, določen v strateškem referenčnem okviru in operativnih programih
v vsaki državi članici
spodbuja splošne in posamične cilje ter prednostne naloge
nacionalnih akcijskih načrtov za zaposlovanje in socialno vključenost. Države članice se osredotočijo na podporo zlasti izvajanju
priporočil za zaposlovanje, navedenih v členu 128(4) Pogodbe,
kakor
tudi na izvajanje pomembnih ciljev Skupnosti na področju socialne vključenosti
in boja proti socialni izključenosti
.
ESS lahko podpira tudi ukrepe, ki presegajo nacionalni načrt zaposlovanja, če so ti zaradi regionalnih in lokalnih posebnosti potrebni in če omogočajo boljše doseganje lizbonskih ciljev v zvezi z zaposlovanjem, doseganje socialne vključenosti in socialne kohezije.
2.
V okviru operativnih programov so viri usmerjeni v najpomembnejše potrebe in osredotočeni na tista področja politike, na katerih lahko ima podpora ESS velik učinek na doseganje ciljev programa. Da bi bila podpora ESS čimbolj učinkovita, operativni programi zlasti upoštevajo regije in kraje, ki se soočajo z najresnejšimi težavami, vključno z ogroženimi mestnimi
področji
,
propadajočim podeželjem
in od ribištva odvisnimi področji
, otoki, gorskimi ali oddaljenimi območji, območji z nizko gostoto prebivalstva ali demografskimi omejitvami in območji, na katere zlasti negativno vpliva selitev podjetij.
3.
Pomembni elementi
letnih poročil
držav članic iz člena 19 Uredbe (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu] se posamično vključijo v ustrezne nacionalne akcijske načrte za zaposlovanje in nacionalne akcijske načrte za socialno vključenost.
4.
Kvantificirani cilji in kazalci, izbrani za spremljanje izvajanja nacionalnega strateškega referenčnega okvirja, določenega v členu 18 Uredbe (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu], so tisti, ki se uporabijo pri izvajanju evropske strategije zaposlovanja in v okviru dogovorjenih ciljev Skupnosti na področjih socialne vključenosti
, nediskriminacije,
izobraževanja in usposabljanja ter
enakosti žensk in moških.
Kazalci za spremljanje operativnih programov so skladni s temi kvantificiranimi cilji.
5.
Na podlagi opravljenih vrednotenj delovanja ESS se oceni tudi učinek ukrepov, ki jih podpira ESS, na izvajanje evropske strategije zaposlovanja in na cilje Skupnosti na področjih socialne vključenosti
, nediskriminacije, pospeševanja enakosti žensk in moških
ter izobraževanja in usposabljanja v obravnavani državi članici.
Člen 5
Odgovorno vodenje in partnerstvo
1.
ESS spodbuja odgovorno vodenje in partnerstvo. Njegova podpora se oblikuje in izvaja na ustrezni teritorialni ravni s posebnim poudarkom na regionalni in lokalni ravni, v skladu z institucionalno ureditvijo vsake posamezne države članice.
2.
Države članice in organi upravljanja vsakega operativnega programa zagotovijo vključenost
in ustrezen dostop
socialnih partnerjev in
ustrezno
posvetovanje z nevladnimi zainteresiranimi stranmi
in sodelovanje z njimi
na primerni teritorialni ravni
, ki je lahko hkrati nacionalna in regionalna,
pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju podpore ESS
,
zlasti na področjih socialne vključenosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja moških in žensk
.
3.
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za obveščanje prebivalstva in zadevnih akterjev o operativnih programih in dejavnostih, ki bi jih lahko financiral ESS.
4
.
Organi upravljanja vsakega operativnega programa zagotovijo zadostno udeležbo in dostop socialnih partnerjev do aktivnosti, ki se podpirajo v skladu s
členom 3
te uredbe.
Vsaj
2 % ESS
se
dodeli usposabljanju,
ukrepom za usposabljanje in mrežno povezovanje ter za okrepitev socialnega dialoga
in aktivnostim, ki jih skupaj izvajajo socialni partnerji, zlasti glede
krepitve vloge nevladnih organizacij in Skupnosti,
prilagodljivosti delavcev in podjetij iz
člena 3(1)(a), ter tudi dejavnostim usposabljanja reprezentativnih nevladnih organizacij, ki delujejo na področju socialne vključenosti in nediskriminacije
.
5
.
Organi upravljanja vsakega operativnega programa spodbujajo zadostno udeležbo in
zagotavljajo
možnost
preprostega in hitrega
dostopa
zadevnih
nevladnih organizacij do podprtih aktivnosti, zlasti na področju socialne vključenosti
, nediskriminacije
in enakosti
možnosti
med ženskami in moškimi.
V okviru konvergenčnega cilja se najmanj 1 % sredstev ESS dodeli usposabljanju in ukrepom za dejavnosti nevladnih organizacij na področju izobraževanja in mrežnega povezovanja, zlasti tistih, ki delujejo na področju socialne vključenosti in boja proti diskriminaciji, kakor je predvideno v členu 3(1)(c).
6
.
Kadar je odgovornost za izvajanje deljena, se lahko podpora v okviru programa zagotovi s pomočjo globalnih nepovratnih sredstev.
7.
V okviru prednostnih nalog programov za inovativne dejavnosti v skladu s členom 3(3) se lahko za manjše ukrepe, pri katerih sodelujejo lokalne zainteresirane strani, za podporo omejenemu deležu sredstev iz programov oblikuje sklad. Financiranje se zagotovi v obliki globalnih subvencij. Manjši projekti so tisti, ki ne presegajo 300 000 EUR.
Organi upravljanja zagotavljajo, da imajo nevladne organizacije, ki delujejo na področju socialne vključenosti in nediskriminacije, vsaj enakovreden dostop do teh sredstev, kot do tistih iz programa EQUAL.
Člen 6
Enakost spolov
in enake možnosti
Države članice in organi upravljanja zagotovijo, da je v operativnih programih
vključena analiza učinka glede na spol, da dodelitev sredstev na primeren način ustreza različnim potrebam spolov ter da se spodbuja
enakost spolov pri načrtovanju, izvajanju, spremljanju
in vrednotenju
vključno
z posebnimi cilji in nalogami z natančnim časovnim razporedom ter kvalitativnimi in kvantitativnimi
kazalci
enakosti
.
Države članice in upravni organi zagotovijo, da se v vsaki fazi operativnih programov izvede načrtovanje proračuna z vidikov enakosti.
Države članice in upravni organi zagotovijo uravnoteženo sodelovanje žensk in moških pri upravljanju in izvajanju operativnih programov na lokalni, regionalni in nacionalni ravni.
Člen 7
Nediskriminacija
Države članice in organi upravljanja zagotovijo, da je v operativnih programih vključen opis načina, kako spodbujati in doseči socialno vključenost ljudi z omejenimi možnostmi in občutljivih skupin ter načelo nediskriminacije pri načrtovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju z uporabo posebnih kazalcev.
Člen 8
Inovacije
V okviru vsakega operativnega programa države članice in organi upravljanja posvečajo posebno pozornost spodbujanju in integraciji aktivnosti na področju inovacij
kot posebni postavki, zlasti tistim aktivnostim, ki spodbujajo tesnejše sodelovanje med različnimi javnimi, socialnimi in gospodarskimi akterji
. Po posvetovanju z nadzornim odborom iz člena 47 Uredbe (ES)
št .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu] organ upravljanja izbere področja financiranja inovacij
v skladu z evropskimi smernicami zaposlovanja
in določi primerne načine za izvedbo.
Aktivnostim na področju inovacij zajemajo najmanj 1 % v operativnem programu. Za te aktivnosti bo delež sofinanciranja ESS 85 %.
Člen 9
Transnacionalno sodelovanje
1.
Države članice in organi upravljanja
lahko oblikujejo
prednostno os
v okviru operativnega programa ali pa v obliki določenega operativnega programa
, pri načrtovanju transnacionalnega, čezmejnega in regionalnega sodelovanja
.
Za takšne ukrepe bo delež ESS 85 %. Usklajevalne ukrepe v okviru transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja pa ESS financira 100 %.
2.
Države članice z ustreznimi mehanizmi za koordinacijo zagotavljajo skladnost in povezljivost med ukrepi sklada in ukrepi, ki jih podpirajo drugi transnacionalni programi Skupnosti, zlasti na področju izobraževanja in usposabljanja, ter tako optimizirajo uporabo sredstev Skupnosti v podporo izobraževanju in vseživljenjskemu učenju.
Člen 10
Inovativni ukrepi in
tehnična pomoč
Najmanj 1 % sredstev ESS se da na razpolago Komisiji za financiranje inovativnih dejavnosti in pilotnih projektov v okviru trgov dela, zaposlovanja in poklicnega izobraževanja in dejavnosti v okviru socialnega dialoga namenjenih zaposlenim v zvezi s prenosom strokovnega znanja s področij, ki sodijo na področje ESS.
Komisija
ob tem
pospešuje zlasti
razvojne forume in oblikovanje lokalnih povezav za zaposlovanje pri pripravi načrtovanja dejavnosti,
izmenjavo izkušenj, dejavnosti za povečanje ozaveščenosti, seminarje, mrežno povezovanje in medsebojne preglede za prepoznavanje in razširjanje dobrih praks in spodbuja vzajemno učenje z namenom razširiti obseg politike in prispevanja ESS k ciljem Skupnosti v povezavi z zaposlovanjem
zlasti mladine in starejših ljudi,
socialno vključenostjo,
nediskriminacijo in usklajenostjo dela in družinskega življenja
.
Člen 11
Poročila
o napredku in izvajanju
Poročila, ki se jih predloži vsaki dve leti,
in končna poročila o izvajanju iz
člena 66
Uredbe (ES)
št. .../2005
[o
določitvi
splošnih
določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu
in Kohezijskem skladu] vsebujejo tudi
povzetek in oceno
o izvajanju:
a)
ukrepov v zvezi z integracijo načela enakosti spolov in vseh ukrepov v zvezi s spoli;
b)
vključitev diskriminiranih skupin, vključno z ukrepi za zagotovitev socialne integracije, dostopnosti in zaposlitve invalidnih oseb;
(
c
) ukrepov za okrepitev socialnega vključevanja in
izboljšanja dostopa do
zaposlovanja migrantov;
(
d
) ukrepov za okrepitev socialnega vključevanja in zaposlovanja
oseb, ki pripadajo prikrajšanim skupinam: pripadniki etničnih
manjšin
, invalidne osebe, prebivalci zapostavljenih območij ali delov območij, osebe, ki niso bile deležne šolske izobrazbe, revni in dolgotrajno brezposelni
;
e)
ukrepov za krepitev socialnega vključevanja in izboljšanja dostopa do zaposlovanja drugih prikrajšanih skupin;
f)
ukrepov za zviševanje poklicnih kvalifikacij delavcev;
(
g
) inovativnih dejavnosti, vključno z utemeljitvijo izbire področij za inovacije, predstavitvijo njihovih rezultatov in njihovim razširjanjem in uveljavljanjem;
h)
ukrepov za krepitev sodelovanja med javnimi in zasebnimi sektorji;
i)
ukrepov za pospeševanje sodelovanja socialnih akterjev in njihovega vključevanja v lokalna, regionalna, nacionalna in transnacionalna omrežja;
(
j
) dejavnosti na področju transnacionalnega,
čezmejnega
in medregionalnega sodelovanja
;
k)
ukrepov za spodbujanje samozaposlovanja in ustanavljanja podjetij;
l)
usklajevanja sredstev ESS z ukrepi nacionalnih načrtov zaposlovanja, evropske strategije zaposlovanja in lizbonske strategije;
m)
dejavnosti za obravnavanje socialne izključenosti in ocenjevanja stopenj ekonomske neaktivnosti.
Člen 12
Upravičenost
1.
ESS zagotovi podporo za financiranje javnih izdatkov v obliki individualnih ali globalnih nepovratnih sredstev, povratnih sredstev, znižanja obresti za posojila in mikro kreditov ter nakupa proizvodov in storitev
v skladu z zakonodajo države članice, ki se uporablja za
javne razpise
.
2.
Podpora ESS ne financira naslednjih izdatkov:
a)
vračljiv DDV
,
b)
obresti za dolgove
,
c)
nakup infrastrukture, premičnin, ki se amortizirajo, nepremičnin in zemljišč.
3.
Ne glede na odstavek 2 tega člena, se pravila glede upravičenosti do podpore, določena v členu 6 Uredbe (ES)
št. .../2005
[o
Evropskemu skladu za regionalni razvoj
], uporabijo za ukrepe, ki jih sofinancira ESS in ki spadajo
na področje uporabe
člena [2]
navedene uredbe
.
4.
Ne glede na nacionalna pravila glede upravičenosti do podpore lahko izdatki, prijavljeni v okviru operativnih programov, ki jih sofinancira ESS, vključujejo:
a)
prejemke ali plače, ki jih udeležencem v projektu izplačajo tretje osebe in ki se odobrijo upravičencu pod pogojem, da takšna izplačila predstavljajo del nacionalnega javnega sofinanciranja projekta, v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili
;
b)
posredne stroške projekta, določene na podlagi pavšala, do 20 % neposrednih stroškov, prijavljenih za ta projekt, glede na vrsto projekta, kontekst izvajanja in lokacijo projekta.
Člen 13
Predhodne določbe
Ta uredba ne vpliva
niti
na nadaljnje izvajanje
niti na
spreminjanje
, vključno s
celotno ali delno
razveljavitvijo,
ukrepov, odobrenih s strani Sveta ali Komisije na podlagi Uredbe (ES) št. 1784/
1999
, ki
so
se
uporabljali pred
1.
januarjem
2007.
Zahtevki, predloženi v okviru Uredbe (
ES
) št. 1784/
1999
, ostajajo veljavni.
Člen 14
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1784/
1999
se razveljavi s 1. januarjem 2007.
Sklicevanje na Uredbo (ES) št. 1784/
1999
se šteje kot sklicevanje na to uredbo.
Člen 15
Klavzula o pregledu
V skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata
najpozneje
do 31. decembra 2013.
Člen 16
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2007.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V ,
Za Evropski Parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
