Demografski deficit: Kdo se boji otrok?
Socialna politika
2007-12-07 - 20:03
Premalo očetovstva?
Lakota, umrljivost dojenčkov, epidemije in vojne so bili nekoč dejavniki, ki so negativno vplivali na število prebivalstva. V nasprotju s tem danes v Evropi živimo v miru in blaginji, kjer daljšo življenjsko dobo zagotavljata predvsem moderna medicina in zdravstvo. Zato je paradoksalno, da število prebivalcev v mnogih državah članicah EU stagnira ali pa celo upada. Zakaj je temu tako in kaj lahko proti temu storimo?
Stopnja rodnosti v EU je leta 2005 znašala 1,5 otroka na žensko. Da bi obdržali trenutno raven prebivalcev, bi morala ta znašati vsaj 2,1otroka.
Slovenija ima izmed vseh 27 držav članic najnižjo rodnost. Ta znaša le 1,22 otroka na prebivalko, sledita ji Češka in Poljska z 1,23 otroka. Demografi trdijo, da rodnosti, ki ne dosega 1,3 otroka, pomeni, da bo čez 100 let število prebivalstva padlo pod četrtino svoje trenutne velikosti. Če bomo torej Slovenci še naprej nadaljevali tako kot doslej, nam teoretično grozi, da nas bo čez 100 let le še okoli 500 000.
Največ otrok se v EU rodi na Irskem, tam je rodnost 1,99 otoka, in v Franciji, kjer znaša 1,90 otroka na žensko.
Razlogi za vse manj otrok
Med razloge za vse manj otrok lahko naštejemo višje oportunitetne stroške: izobražene ženske si vse bolj želijo samostojnost in se osredotočajo na svojo kariero.
Nadalje spremembe kulturnih in individualnih vrednot: želja po samouresničitvi in emancipaciji, pa tudi izrazita individualizacija so pogosto v nasprotju z idejo starševstva.
Vse manj je zakonskih parov in vse več ločitev: kljub vsemu zakonska zveza dandanes pogosto ni več pogoj za starševstvo. Povečalo se je namreč tudi število zakonskih zvez brez otrok.
Nato je tukaj še kontracepcija: kontracepcijska sredstva so povečale svobodo odločanja. Otroci so skoraj zmeraj plod zavestne odločitve.
Želja po več otrocih
Študija Sklada Roberta Boscha, ki so jo izvedli leta 2004, je pokazala, da si ženke načeloma želijo več otrok, kot jih dejansko imajo. Razlogi, ki so jih najpogosteje navajale, zakaj ta želja ne postane realnost, so bili predvsem stroški in skrb za prihodnosti otrok.
Demografska prihodnost
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve Evropskega parlamenta trenutno pripravlja poročilo o demografski prihodnosti Evrope, o katerem bodo v odboru glasovali 18. decembra. Poročevalka je francoska socialdemokratka Françoise Castex.
Poslanka Castex meni, da je z ustreznimi javnimi politikami možno spremeniti trend krivulje rodnosti. Poudarja, da je v splošnem interesu, da se povečajo javni izdatki za predšolske otroke, oblike pomoči za varstvene strukture in zaščito vedno številčnejših mater samohranilk, ki jim grozijo socialna izključenost, osamljenost in revščina.
Glede starševskega dopusta države članice poziva k dejanskemu uresničevanju pravice do starševskega dopusta za oba starša in k spodbujanju koriščenja očetovskega dopusta.
Študij kljub otrokom
Evropski parlament je letos julija sprejel poročilo grške poslanke Marie Panayotopoulos-Cassiotou iz Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov, ki se osredotoča na združljivost materinstva, družine in študija.
Poročevalka se je v poročilu zavzela za javno politiko, ki bo mladim ponudila večjo podporo, pri usklajevanju izobraževalnih in družinskih načrtov. V zvezi z materialnimi težavami, s katerimi se soočajo študenti z otroki, Panayotopoulos-Cassiotoujeva predlaga, da naj visokošolski zavodi in zavodi za poklicno izobraževanje pri izračunu šolnine upoštevajo njihovo finančno stanje, posojilodajalci pa naj olajšajo odobritev kreditov.
Maria Panayotopoulos-Cassiotou je države članice v svojem poročilu še pozvala, naj povečajo ponudbo cenovno ugodnih stanovanj, prilagojenih potrebam študentov (tako parom kot staršem samohranilcem), ki vzdržujejo otroke, ter omogočijo zadostne storitve otroškega varstva po sprejemljivi ceni.
20071115STO13227 Demografski deficit: Evropejci izginjamo? Poročilo o demografski prihodnosti Evrope Poročilo o usklajevanju družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji
SL
1
PHOTO
20071206PHT14390.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12713 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0209 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
