KONČNO
A6-0348/2007
26.9.2007
POROČILO
o konvencionalnih virih energije in energetskih tehnologijah
(2007/2091(INI))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalec:
Herbert Reul
PE 390.517v01-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................14
MNENJE Odbora za razvoj ...........................................................................................17
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino ........................................................20
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ...................24
MNENJE Odbora za regionalni razvoj ..................................................................28
POSTOPEK..............................................................................................................................32
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o konvencionalnih virih energije in energetskih tehnologijah
( 2007/2091(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Energetska politika za Evropo ( KOM(2007)0001 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Trajnostna proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv: cilj: skoraj nične emisije do leta 2020 ( KOM(2006)0843 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Usmeritveni jedrski program – Predložen v skladu s členom 40 Pogodbe Euratom v mnenje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ( KOM(2006)0844 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom K evropskemu strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo ( KOM(2006)0847 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o oceni Euratoma – 50 let evropske jedrske politike
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0181 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga
Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0603 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali narediti več z manj – zelena knjiga
UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o zanesljivosti oskrbe z energijo v Evropski uniji
UL C 292 E, 1.12.2006, str. 112. ,
– ob upoštevanju sklepov Sveta za prevoz, telekomunikacije in energijo z dne 23. novembra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost,
– ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 8. in 9. marca 2007 o odobritvi akcijskega načrta (2007–2009) Evropskega sveta z naslovom Energetska politika za Evropo,
– ob upoštevanju predloga resolucije o tehnologiji čistega premoga, ki ga je vložil Salvador Garriga Polledo v skladu s členom 113 poslovnika
B6-0143/2007 , RE\659926. ,
– ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj ( A6-0348/2007 ),
A. ker so zaradi velike odvisnosti EU od uvoza energije vprašanja varnosti oskrbe z energijo, obnovljivih virov energije, varčevanja z energijo, energetske učinkovitosti in raznolikosti oskrbe z energijo vse bolj v središču energetske politike,
B. ker bodo imeli konvencionalni viri energije, kot so premog, nafta, plin in jedrska energija še vedno pomembno vlogo pri oskrbi z energijo,
C. ker se bo do leta 2030 odvisnost od uvoza fosilnih goriv povečala na 65% skupne porabe, razen če se sprejmejo preventivni ukrepi, in ker je oskrba s plinom ter nafto negotova zaradi geopolitičnih tveganj ter vse večje konkurence pri povpraševanju,
D. ker ima preoblikovanje premogovništva gospodarski in socialni vpliv v regijah z malo možnostmi v smislu diverzifikacije gospodarske dejavnosti in ustvarjanja delovnih mest,
E. ker avtomobili z električnimi pogonskimi sklopi omogočajo znatne izboljšave pri učinkovitosti, če so napolnjeni z električno energijo iz vira z nizkim deležem ogljika,
F. ker se odvisnost od nafte lahko posledično zmanjša z ukrepi za odpravljanje znatnih emisij toplogrednih plinov avtomobilov,
G. ker energija, pridobljena v EU, prihaja iz naslednjih virov: jedrska energija 31 %, premog 29 %, obnovljivi viri energije 14 % in nafta 5 %,
H. ker so zaradi uporabe fosilnih virov energije potrebna dodatna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam,
I. ker je EU kot ključen del svoje politike boja proti podnebnim spremembam določila ambiciozne cilje zmanjšanja toplogrednih plinov,
J. ker se za proizvodnjo goriv lahko uporabijo konvencionalni viri energije,
K. ker je v zvezi s prestrukturiranjem proizvodnje črnega premoga v EU smiselno, tudi z vidika varnosti oskrbe, da se ohrani obstoječi dostop do znatnih domačih zalog,
L. ker je evropska zakonodaja, kot je Direktiva 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo
UL L 283, 27.10.2001, str. 33. , pomembno prispevala k spodbujanju tehnološkega razvoja in naložbam v zasebni sektor raziskav in razvoja,
Pregled
1. pozdravlja omenjena sporočila Komisije o trajnostni proizvodnji električne energije iz fosilnih goriv, evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo in usmeritveni jedrski program;
2. poudarja, da bi izboljšanje energetske učinkovitosti zelo prispevalo k trajnosti in varnosti oskrbe ter povečalo izvozne možnosti proizvajalcev EU;
3. meni, da je diverzifikacija virov energije pomembna zaradi vedno večjega pomanjkanja surovin; ugotavlja tudi pomen, ki ga imata za varnost oskrbe jedrska fisija in, morda za nekatere države v prihodnosti, jedrska fuzija; opozarja na pomen varnosti oskrbe pri regionalni rabi virov;
4. verjame, da je nujno izboljšati učinkovitost tehnologije elektrarn na fosilna goriva, tako kot nadaljnje izboljšanje varnostnih standardov za jedrske elektrarne, hiter razvoj tehnologije jedrske fuzije in temu primerno povečanje financiranje raziskav;
5. poziva države članice ter regionalne in lokalne organe k diverzifikaciji in decentralizaciji proizvodnje energije z uporabo najustreznejših virov v regijah celotne EU in z upoštevanjem posebnih regionalnih značilnosti;
6. ugotavlja, da je povečan dostop do trajnostne energije bistven za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v državah v razvoju in da po sedanjih ocenah ima dve milijardi ljudi omejen dostop do energije ter zaradi tega manjše možnosti za gospodarski razvoj in izboljšanje življenjskega standarda;
7. poudarja, da bo izkrivljanje trga še naprej značilnost notranjega energetskega trga, dokler se načelo onesnaževalec plača iz člena 174 Pogodbe o Evropski skupnosti ne bo začelo uporabljati na področju energetske politike; zato ponovno poziva države članice, da v stroške energije vračunajo zunanje stroške, vključno z vsemi okoljskimi in poznejšimi stroški;
8. poudarja, da je treba pri cenah energije upoštevati dejanske zunanje stroške proizvodnje energije, vključno s tistimi, ki so povezani z varstvom okolja;
9. meni, da se lahko uspešno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov v energetskem sektorju doseže le na podlagi večje uporabe tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, kot so jedrska tehnologija, tehnologija čistega premoga in tehnologija obnovljivih virov;
Energetska tehnologija
10. poudarja, da je mogoče prihodnjo varnost oskrbe v Evropi zagotoviti le z znatnimi raziskovalnimi prizadevanji in spremembami v vedenju potrošnikov;
11. pozdravlja čezatlantski ekonomski svet EU–ZDA, ki je del čezatlantskega partnerstva EU-ZDA, ustanovljenega v Washingtonu 30. aprila 2007, in bo na obeh straneh pomagal vzpostaviti boljše skupno razumevanje tem, povezanih z energijo; poudarja potrebo po krepitvi odnosov s poudarkom na energetsko usmerjenih temah, kar mora vključevati zakonodajne vidike;
12. ugotavlja, da ima Evropa na področju raziskav in razvoja inovativnih energetskih tehnologij, vključno z energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije, vodilno vlogo, zlasti na področju tehnologij jedrske fuzije;
13. poziva Komisijo, države članice, regije in vse ostale vpletene strani, naj učinkovito izkoristijo vse možnosti, ki jih ponuja politika kohezije, in vlagajo v nove energetske tehnologije ob uporabi tako obnovljivih virov energije kot trajnostnih fosilnih goriv (elektrarne z nizkimi emisijami);
14. poziva države članice in regionalne organe, naj z ukrepi izboljšajo energetsko varnost s pomočjo okrepljenega neposrednega sodelovanja v energetskem sektorju, še posebej v mejnih regijah;
15. priporoča, naj se resno vlaga v inovacije, uporabne raziskave in kapitalske naložbe v zvezi z mrežami inteligentne energije in tehnologijami inteligentnega omrežja;
16. ugotavlja, da druge države in regije zdaj zagotavljajo veliko sredstev za raziskave in razvoj, kar bi lahko srednjeročno ogrozilo vodilno vlogo Evrope na področju tehnologij, vendar se je treba izogibati preveliki koncentraciji finančnih sredstev na katerem koli področju; ker so vsi odgovorni za boj proti podnebnim spremembam poudarja, da ne bi bilo zaželeno, da bi države v razvoju zaostajale pri razvoju tehnologij in postopkov zajema in shranjevanja CO2 ter opozarja na izjemen pomen tesnega sodelovanja s Kitajsko in Indijo na tem področju;
17. poudarja, da vodilna vloga EU na področju tehnologije, ki izhaja iz raziskovalnih prizadevanj EU in držav članic, krepi konkurenčnost industrije in zagotavlja nova delovna mesta v EU;
18. poziva EU, države članice in podjetja, naj v skladu z načelom subsidiarnosti podvojijo svoja prizadevanja za energetske raziskave in razvoj, zlasti na področju izboljšanja učinkovitost pridobivanja in dostavljanja energije, zmanjšanja posledic za okolje, izboljšanja varnosti obstoječih tehnik, razvoja tehnologij skladiščenja obnovljivih virov energije in razvoja novih generacij jedrskih reaktorjev ter novih energetskih tehnologij, vključno z jedrsko fuzijo;
19. priporoča, da v zvezi z omejenimi viri oskrbe, ki bodo ostali ključni za energetsko varnost in neodvisnost držav članic v prihodnjih letih, predvideni Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo podpira tehnološki razvoj, ki optimalno izkorišča njihov potencial, da bi se zmanjšale skupne emisije toplogrednih plinov;
20. pozdravlja napoved Komisije, da bo za spomladansko vrhunsko srečanje leta 2008 pripravila strateški načrt energetskih tehnologij, vendar se sprašuje, kje bo ta načrt črpal sredstva;
21. poziva Komisijo, naj podpre tehnologijo sintetičnih goriv, saj lahko okrepi varnost oskrbe z energijo in zmanjša emisije sektorja cestnega prometa v Evropi;
22. opozarja, da bi moralo biti javno financiranje spodbujanja novih energetskih tehnologij ustrezno, moralo bi upoštevati stopnjo njihove zmožnosti preživetja na trgu in se končati najkasneje, ko tako podpirane tehnologije postale konkurenčne;
23. opozarja na potrebo, ki jo poudarja Svet, da se pri gradnji novih objektov zagotovi uporaba najučinkovitejše tehnologije, ki je na voljo, in da se bolje uporabi soproizvodnja, daljinsko ogrevanje in hlajenje ter odvečna industrijska toplota;
24. poudarja, da bi bilo treba za boj proti podnebnim spremembam kot najmanjšo zahtevo uresničiti lizbonski cilj in predlagati mednarodno dogovorjen najmanjši odstotek proračunskih prihodkov, ki se jih nameni za raziskave;
Fosilna goriva
25. poudarja, da bodo fosilna goriva ostala zelo pomembna za zagotavljanje varnosti EU pri oskrbi z energijo, in opozarja na pomen zemeljskega plina kot fosilnega goriva z najnižjo vsebnostjo ogljika;
26. poudarja, da je treba fosilna goriva dolgoročno uporabljati za proizvodnjo električne energije, dokler se osnovne potrebe ne izpolnijo z obnovljivimi viri energije;
27. poudarja, da domači viri energije, zlasti nahajališča premoga in znatne neizkoriščene zaloge nafte in plina v nekaterih državah članicah in na Norveškem, prispevajo k varnosti oskrbe; priporoča, da se najdišča prihodnjih generacij prilagodijo tehnologijam zajema in shranjevanja CO2, kjer je to tehnično izvedljivo; verjame, da uporabna ustrezna pravna in upravna pravila morajo omogočiti optimalne pogoje proizvodnje;
28. meni, da si je treba bolj prizadevati za zmanjšanje emisij in povečevanje učinkovitosti proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv, med drugim s spodbujanjem razvijanja soproizvodnje; vendar ugotavlja, da so nekatere med evropskimi elektrarnami že med najbolj učinkovitimi na svetu;
29. poziva Komisijo, naj spodbuja naložbe v soproizvodnjo toplote in električne energije; ugotavlja, da je lahko visoka učinkovita soproizvodnja dvakrat učinkovitejša običajne kondenzacijske elektrarne na premog;
30. meni, da s stališča varnosti oskrbe in stroškovne učinkovitosti ni smotrno, da napačne tržne spodbude ovirajo postavitev sodobnejših in učinkovitejših termoelektrarn na premog;
31. poziva Komisijo, naj zagotovi, da sistem trgovanja z emisijami ne ovira nadomestitve obstoječih naprav, vključno z jedrskimi elektrarnami, s sodobnimi in okolju prijaznimi napravami;
32. poziva k nadaljnjim izboljšavam mehanizma čistega razvoja iz kjotskega protokola, da bi mogel izpolniti svoj namen prenosa učinkovite, čiste in ustrezne energetske tehnologije v države v razvoju;
33. poziva Komisijo, naj pri preverjanju delovanja sistema trgovanja z emisijami zagotovi, da se ustrezno upošteva posebno težavo trga za proizvodnjo toplote, ki v veliki meri zadeva posamezne gorilnike (grelnike) na fosilna goriva, ki zaradi svoje majhnosti niso vključeni v sistem trgovanja z emisijami;
34. poziva, naj se obstoječim elektrarnam na fosilna goriva omogoči, da so upravičene do pomoči na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti do konca svojega življenjskega ciklusa, da bi se izboljšala njihova energetska in okoljevarstvena učinkovitost;
35. ugotavlja, da je tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika povezana z znižanjem stopnje učinkovitosti elektrarn, ter da okoljska in pravna vprašanja skladiščenja CO2 predstavljajo izziv, s katerim se je mogoče soočiti le prek raziskav in političnih pobud; vendar meni, da treba tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljika čim prej prilagoditi elektrarnam na fosilna goriva;
36. je prepričan, da je najučinkovitejši način za zagotovitev, da toplogredni plini ne bodo vplivali na podnebne spremembe, hitro in znatno zmanjšanje proizvodnje takih plinov; v zvezi s tem verjame, da tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika pomeni le enega od možnih načinov za obravnavanje vprašanja podnebnih sprememb;
37. ugotavlja, da zajemanje in shranjevanje ogljika ni nujno izvedljiva možnost za male elektrarne, ki proizvajajo relativno majhne količine energije in obstajajo predvsem zaradi varnosti oskrbe;
38. poziva, da se v zvezi s tehnologijo zajemanja in shranjevanja ogljika izvede tudi raziskava za zmanjšanje izgub učinkovitosti, spodbujanje varnega shranjevanja CO 2 in pojasnitev kemičnih in bioloških postopkov za zajemanje CO 2 ;
39. poziva, da se naroči izdelava celovite geološke karte za prepoznavanje možnosti in najprimernejših področij za varno shranjevanje CO 2 ;
40. poudarja, da tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika delno že temelji na preizkušenih tehničnih elementih, ne pa na skupnem pristopu, ki bi bil preizkušen v industrijskem okviru;
41. opozarja na pomanjkanje primernih informacij o stranskih učinkih shranjevanja CO 2 v geoloških plasteh;
42. meni, da so obvezni cilji glede proizvodnje električne energije brez CO 2 v vseh elektrarnah nesmiselni, ker bo potem, ko bo tehnologija razvita in primerna za uporabo, trgovanje z emisijami v EU usmerjalo uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja ogljika; kljub temu spodbuja industrijo, da pri razvoju novih elektrarn na fosilna goriva upošteva koncept „pripravljeno za zajemanje“;
43. poziva Komisijo, naj nemudoma pripravi predlog zakona za zajemanje in shranjevanje ogljika, da se pravna vprašanja rešijo v okviru shranjevanja in prevoza CO 2 , ter tako pripravi podlago za varnost naložb v zvezi s tovrstnimi projekti;
44. poziva Komisijo, naj oceni potencialna tveganja, povezana z dejavnostmi zajema in shranjevanja CO 2 , ter določi zahteve za izdajanje dovoljenj zanje kot tudi za ustrezno upravljanje tveganj in ugotovljenih posledic;
45. vztraja, da se med preučevanjem možnosti za geološko shranjevanje kot dela tehnologije za zajemanje in shranjevanje ogljika zagotovi varno in trajno shranjevanje CO 2 na lokacijah, ki onemogočajo uhajanje ogljika nazaj v ozračje;
46. meni, da je treba predstavitvene projekte v zvezi s tehnologijami čistega premoga izvesti na področjih z zgodovinsko tradicijo premogovništva, ki trpijo za posledicami preusmeritvenih načrtov in so vezani na finančno perspektivo za obdobje od 2007 do 2013;
47. poziva Komisijo, naj čim prej pripravi jasne politične smernice za nadaljnjo promocijo raziskav na področju tehnologije za zajem in shranjevanje ogljika, naj preuči načine uporabe te tehnologije v zvezi s tržno proizvodnjo električne energije in naj poda predloge, kako se izogniti nedoslednostim med uporabo postopkov za zajem in shranjevanje ogljika ter sistema trgovanja z emisijami, hkrati pa naj zagotovi, da te smernice in predlogi ne ovirajo razvoja obnovljivih energij ali prizadevanj za povečanje energetske učinkovitosti;
48. poudarja pomen obveščanja prebivalcev področij s termoelektrarnami na premog o obstoječih nevarnostih in izpostavlja pomen objave načrtov za posodobitev obstoječih elektrarn in zmanjšanje njihovega vpliva na okolje;
49. priznava, da bi bila po ocenah glede na sedanjo stopnjo tehnološkega napredka električna energija, pridobljena z rešitvami, ki jih ponuja zajem in shranjevanje ogljika, prav tako draga kot elektrika, pridobljena iz obnovljivih virov;
50. poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Komisijo in zasebnim sektorjem v prizadevanjih, da bi postala uporaba tehnologij čiste rabe premoga lažje izvedljiva;
51. poudarja, da zaradi potrebe po večjih sredstvih za raziskave in razvoj zajema in shranjevanja CO 2 ne smejo zmanjšati sredstva za raziskave v zvezi z energijo iz obnovljivih virov;
52. poziva Komisijo in države članice, naj začnejo z obveščevalnimi kampanjami o tehnologijah zajemanja in shranjevanja ogljika, ki vključujejo zainteresirane strani in oblikovalce politike;
53. opozarja pred enostransko odvisnostjo od določenega dobavitelja ali dobavnih načinov za plin in poudarja pomen utekočinjenega zemeljskega plina pri diverzifikaciji uvoza plina;
54. poziva Komisijo, naj izvede obsežnejšo geološko raziskavo, katere cilj je najti nova nahajališča fosilnih goriv na območju držav članic;
55. obžaluje, da Komisija pri energetskem paketu ni natančneje obravnavala varnosti oskrbe z nafto in jo poziva, naj o tem oblikuje sporočilo;
56. poudarja, da so fosilna goriva pomemben substrat, ki bi lahko služil kot osnova za obsežno proizvodnjo vodika, tako kot nosilca energije, kot tudi goriva;
57. je zaskrbljen zaradi obsežne gradnje termoelektrarn na premog na Kitajskem in v Indiji (ki ju, kot državi v razvoju, ne veže kjotski protokol) ter poudarja, da je pričakovati, da bo Kitajska v letu 2007 z emisijami ogljikovega dioksida presegla ZDA; ugotavlja pa, da si Kitajska in Indija prizadevata doseči večjo raznolikost energetskih virov; poudarja izvozne možnosti za evropske tehnologije čiste energije; poudarja, da mora biti tehnologija čiste energije skupaj z razvojem zmogljivosti prednostna naloga naložb EU v infrastrukturo sveta v razvoju, da se spodbuja zmanjšanje emisij ogljika ob ohranjanju gospodarske rasti;
58. podpira sodelovanje Komisije s Kitajsko, še posebej v partnerstvu EU-Kitajska na področju podnebnih sprememb iz leta 2005 in v poznejšem memorandumu o soglasju iz leta 2006, ki se nanaša na sodelovanje na področju tehnologij proizvodnje električne energije, ki bodo omogočale doseganje skoraj ničnih emisij, kar naj bi spodbudilo razvoj tehnologij za čisto energijo; poziva Komisijo, naj skupaj s Kitajsko pripravi načrt za razvoj tehnologije za čisto energijo na Kitajskem in opredeli ključne ukrepe in mejnike za razvoj in širjenje teh tehnologij v tej državi; poziva komisijo, naj vzpostavi enake odnose z drugimi razvijajočimi se gospodarstvi, zlasti z Indijo in Brazilijo, ki imata morda tudi bogate zaloge premoga;
59. je seznanjen z izsledki študije Mednarodne agencije za energijo iz leta 2005, ki kažejo na to, da bi lahko bilo širjenje nekaterih tehnologij v države, ki niso članice OVSE, stroškovno učinkovitejše in še posebej pomembno tam, kjer obstajajo večje razlike v geološki sestavi in naravnih virih teh držav; meni, da bi v takšnem primeru države lahko razmislile o finančni podpori državam v razvoju in jim tako pomagale doseči nacionalne cilje, povezane z uporabo omenjenih tehnologij; poudarja, da bi možnost čezmejnega trgovanja z instrumenti uporabe izboljšala učinkovitost in zagotovila, da bi uporaba potekala tam, kjer je to stroškovno najbolj učinkovito;
60. poziva Komisijo, naj podpre napore Svetovne banke in regionalnih razvojnih bank za vzpostavitev takšnega okvira za naložbe v energijo, ki bo obravnaval stroške, tveganje ter institucionalne in informacijske ovire za povečanje števila javno-zasebnih partnerstev, ki podpirajo tehnologije brez oziroma z nizko vsebnostjo ogljika; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme, ki naj bi omogočali sodelovanje pri raziskavah in razvoju, kot so azijsko-pacifiško partnerstvo za čisti razvoj in vodstveni forum za sekvestracijo ogljika, ter druge cilje prenosa energije; poziva Komisijo, naj razvije merila ocenjevanja za mednarodno financiranje, izmenjavo informacij, mehanizme raziskav in razvoja, in sicer na podlagi njihove zmožnosti prispevati k dolgoročnemu tehnološkemu razvoju z nizkimi emisijami ogljika ali brez njih;
61. odločno poziva Komisijo, naj oceni teritorialni učinek svojih predlogov na področju energetske politike in svoje ugotovitve posreduje državam članicam;
62. zaradi nujnosti razmer poziva, naj se nemudoma poveča pomoč državam v razvoju za uporabo čistih tehnologij rabe premoga, ki so se izkazale kot donosne in učinkovite;
63. podpira spodbujanje projektov in tehnologij, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost in varnost v državah v razvoju ter so prilagojeni zlasti potrebam in pogojem v teh državah, kot je izobraževanje ljudi, kako proizvajati energetsko učinkovite peči, kar lahko pripomore k ustvarjanju novih delovnih mest ter preprečuje nadaljnjo dezertifikacijo in podnebne spremembe kot tudi izboljšuje zdravje;
Jedrska energija
64. pozdravlja dejstvo, da je s poročilom o ilustrativnem jedrskem programu Skupnosti zagotovljena podlaga za obširno razpravo o jedrskih možnostih za Evropo;
65. poudarja, da je jedrska energija nepogrešljiva za zagotavljanje osnovnih potreb po energiji v Evropi v srednjeročnem obdobju;
66. podpira predlog za nepristransko razpravo o možnostih in nevarnostih jedrske energije, ki ga je Evropski svet dal marca 2007;
67. poudarja, da je danes financiranje raziskav na področju jedrske energije v veliki meri osredotočeno na področje tehnologije za varnost;
68. priznava pomen jedrske energije kot pomembnega dela oskrbe z električno energijo v 15 od 27 držav članic, in potemtakem za vso Skupnost, ker zagotavlja eno tretjino oskrbe EU z električno energijo;
69. ugotavlja, da se je proizvodnja jedrske energije v EU v veliki meri industrijsko razvila v zadnjih štirih desetletjih z vedno večjo zanesljivostjo in varnostjo;
70. ugotavlja, da Finska, Francija, Bolgarija, Romunija, Slovaška, Litva (s sodelovanjem Latvije in Estonije), Združeno kraljestvo, Poljska in Češka republika gradijo nove jedrske elektrarne, jih nameravajo graditi ali raziskujejo to možnost;
71. ugotavlja, da je jedrska energija zdaj največji vir energije z nizko vsebnostjo ogljika, in poudarja možen pomen njene vloge pri varstvu podnebja;
72. se sklicuje na tretje poročilo Medvladnega foruma za podnebne spremembe, v katerem je jedrska energija uvrščena na seznam načinov za zmanjšanje podnebnih sprememb;
73. ugotavlja da odločitev vsake države članice za uporabo jedrske energije ali proti njej ostaja v njeni izključni pristojnosti, vendar lahko vpliva na gibanje cen električne energije v drugih državah članicah;
74. poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za ohranitev visoke stopnje usposobljenosti v EU, ki je potrebna, da bi možnost jedrske energije ostala izvedljiva;
75. ugotavlja, da bodo kratkoročne in srednjeročne odločitve o uporabi jedrske energije tudi neposredno vplivale na podnebne cilje, ki jih lahko EU realno določi; ugotavlja, da ob prenehanju uporabe jedrske energije ne bo mogoče doseči zastavljenih ciljev v zvezi z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov in bojem proti podnebnim spremembam;
76. opozarja, da so se države članice, ki uporabljajo jedrsko energijo, zavezale, da bodo upoštevale pomembne varnostne standarde in standarde neširjenja, ter priznava poseben pomen pogodbe Euratom;
77. pozdravlja ustanovitev skupine na visoki ravni, ki se bo ukvarjala z jedrsko varnostjo in ravnanjem z odpadki, ter ustanovitev foruma za jedrsko energijo, ki bo pomembna platforma za zainteresirane strani, ko bodo obravnavale načrt za naložbe v jedrsko energijo, kar bo omogočilo pregleden, ustrezno dokumentiran in uravnotežen dialog o vseh vprašanjih, povezanih z uporabo in uvedbo te oblike energije;
78. pozdravlja poziv Komisije za uvedbo skupnih referenčnih ravni za jedrsko varnost v Evropski uniji; v zvezi s tem poziva, naj na podlagi medsebojnega pregleda najboljše prakse te ravni odražajo najvišje možne varnostne standarde;
79. poudarja pomen trajnostne tehnološke platforme za jedrsko energijo, ki je bila začeta septembra 2007, pri oblikovanju evropske agende strateškega raziskovanja za jedrsko fisijo;
80. poudarja, da bodo poznana svetovna nahajališča urana zadostovala še za več kot 200 let, in da ta nahajališča omogočajo nekatere prihodnje možnosti za omejitev političnih tveganj v zvezi z varnostjo oskrbe ali sprejetje kompromisa med tveganjem, ceno in možnostmi lokacije virov jedrskih goriv;
81. poudarja, da razvoj, predviden v okviru mednarodnega foruma za raziskave IV. generacije, katerega član je Evropska skupnost za atomsko energijo, kaže, da bo lahko imela jedrska energija dolgotrajno prihodnost, ker se močno opira na uporabe virov, ki bodo razširili časovni okvir za možno uporabo jedrske energije na več tisoč let ter znatno znižali količino in radioaktivnost končnih odpadkov;
82. poudarja izjave Komisije o konkurenčnosti jedrske energije in ugotavlja, da se bodo finančna sredstva Skupnosti iz sedmega okvirnega programa Euratoma za raziskave uporabljala zlasti za raziskovanje varnosti in jedrske fuzije; poudarja, da je treba za najboljše izpolnjevanje strateških meril EU prizadevanje Skupnosti združiti z raziskavami, ki so namenjene razvoju nove generacije trajnostne jedrske tehnologije;
83. poudarja, da kakršna koli nihanja cen urana v veliki meri ne bodo vplivala na proizvodnjo jedrske energije, ker cena tega goriva malo vpliva na ceno električne energije;
84. poudarja potrebo po oblikovanju stabilnih pravnih in političnih okvirnih razmer zaradi dolgega časovnega obdobja za naložbe;
85. opozarja na anketo Eurobarometra iz leta 2006, ki ugotavlja, da dobra ozaveščenost prebivalstva močno vpliva na njihovo stališče glede jedrske energije; zato poudarja pomen odprtega javnega dialoga o jedrski energiji v vsaki državi članici, da bi se pred sprejetjem političnih odločitev povečala ozaveščenost javnosti o pozitivnih in negativnih učinkih jedrske energije;
86. ugotavlja, da je bilo vprašanje končnega odlaganja tehnološko rešeno in da je količina odpadkov, ki zahtevajo končno odlaganje, majhna in izračunljiva;
87. poziva Komisijo in države članice, da poskrbijo za napredek v zvezi z vprašanjem končnega odlaganja, da se konča začasno odlaganje odpadkov blizu zemeljske površine;
88. opozarja, da se pričakuje, da bodo reaktorji četrte generacije izboljšali učinkovitost uporabe goriva in zmanjšali količino odpadkov; zato poziva Komisijo in države članice, naj se osredotočijo na razvoj strukturnih materialov in optimizacijo uporabe jedrskega goriva, ter da podprejo projekte, katerih cilj je razvoj prototipov reaktorjev četrte generacije;
89. ugotavlja, da lahko uporaba jedrske energije ustvari sinergije z obnovljivimi viri energije, na primer z uporabo izvirnih metod za učinkovito in poceni proizvodnjo vodika ali biogoriv;
90. opozarja, da se po svetu načrtuje ali gradi na ducate jedrskih elektrarn in da je za EU bistveno, da sodeluje pri njihovi gradnji, tako z vidika poslovne strategije, kot za spodbujanje najstrožjih možnih varnostnih načel po celem svetu;
91. na koncu opozarja na vlogo posojil Euratoma in poziva države članice, da se ta pomemben instrument ohrani tudi v prihodnje;
°
° °
92. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo predloži Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
1. Uvod
Delež fosilnih virov energije v BDP v EU-25 je bil leta 2004 79 %, pri čemer največji del zajemajo nafta (37,2 %), plin (23,9 %) in premog (17,9 %). Premog ima vidno vlogo pri proizvodnji električne energije, v prometnem sektorju pa prevladuje nafta. Zemeljski plin se skoraj enako uporablja za proizvodnjo energije in proizvajanje toplote.
Zaradi njihove pomembne vloge in pomanjkanja cenovno ugodnih ter učinkovitih nadomestnih možnosti bodo fosilni viri energije kljub vsem napovedim tudi leta 2020 in pozneje osrednji sestavni del energetske mešanice EU.
Hkrati se bo odvisnost od uvoza fosilnih virov energije do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, ko je bila 47 %, povečala na okoli 70 %. S 94 % bo zlasti velika odvisnost od uvoza nafte. Vendar bo tudi pri zemeljskem plinu odvisnost od uvoza povečala s 47,5 % leta 2004 na okoli 85 % leta 2030. To naraščanje je zlasti posledica upadanja domače proizvodnje zaradi izčrpanosti nahajališč nafte in zemeljskega plina. Poleg tega se povpraševanje po energiji povečuje za 1 % na leto. Povpraševanje po električni energiji se povečuje dvakrat hitreje kot po drugih virih energije.
EU mora že danes oblikovati smernice za prihodnjo oskrbo z energijo. Spopasti se mora zlasti z izzivom vzpostavljanja ravnovesja med tremi stebri energetske politike: konkurenčnostjo, trajnostjo in varnostjo oskrbe. Omenjena tri sporočila Komisije so korak v to smer.
2. Pomen tehnologije
Inovativne energetske tehnologije so pomemben gospodarski dejavnik, znatno pa tudi prispevajo k varnosti oskrbe z energijo. EU, države članice in podjetja v Evropi si morajo še naprej prizadevati za pospeševanje raziskav in razvoja na področju novih energetskih tehnologij. Pri tem so zelo pomembni zmanjšanje vpliva na okolje in izboljšanje varnosti obstoječih naprav, razvoj novih virov energije, učinkovitejša in čistejša uporaba fosilnih virov energije ter nadaljnji razvoj tehnologij za jedrsko fisijo in fuzijo.
Izvozne možnosti teh tehnologij postajajo vedno pomembnejše. Vrednost izvoza okoljskih tehnologij iz EU je, na primer, že leta 2004 znašala 22 milijard EUR. Vrednost okoljskih tehnologij bi na globalnem trgu do leta 2020 lahko narasla do 2.200 milijard. Cilj EU glede spodbujanja tehnologij mora biti zagotavljanje čim boljše vključitve evropskih podjetij na ta trg skupaj z vsemi tehnološkimi področji, kar bo znatno prispevalo tudi k zagotavljanju in ustvarjanju delovnih mest v EU.
To je mogoče doseči le, če bo spodbujanje raziskav na energetskem področju, za katero je bilo v EU leta 2004 namenjenega 0,04 % BDP, na znatno višji ravni in učinkovitejše organizirano kot v ZDA ter na Japonskem. EU se mora v skladu z načelom subsidiarnosti usmeriti k tehnologijam, ki so v njenem skupnem strateškem interesu ter hkrati ustvarjajo pomembno in jasno dodano vrednost v primerjavi s spodbudami posameznih držav. Nujno je tudi boljše usklajevanje nacionalnih razvojnih programov in razvojnih programov Skupnosti.
Poleg spodbujanja raziskav je razširjanje financiranja pomemben instrument za spodbujanje prihodnjih tehnologij. Takšna finančna pomoč se mora končati, ko se izdelek da na trg, da se prepreči izkrivljanje konkurence in nepričakovani dobički. Veliko pozornosti je zato treba nameniti ustanovitvi evropske platforme za inovativne tehnologije, ki jo je Evropska komisija predlagala kot komunikacijsko platformo med proizvajalci in potrošniki. To bi moralo omogočiti hiter pregled nad inovativnimi energetskimi tehnologijami, ki so dostopne in se razvijajo povsod po Evropi .
3. Fosilna goriva
Zdaj so stroški pri proizvodnji električne energije iz fosilnih goriv v EU povprečno pol manjši kot pri proizvodnji iz obnovljivih virov energije (4,7 centa/kWh v primerjavi z 9,5 centa/kWh). Opustitev fosilnih virov energije bi bila neodgovorna, zlasti zaradi konkurenčnosti evropske industrije na svetovnem trgu, vsaj dokler nadomestne možnosti povzročajo znatne dodatne stroške za podjetja in potrošnike. To bi znatno ogrozilo tudi cilje v zvezi z gospodarsko rastjo EU in lizbonske cilje.
Za prihodnjo varnost oskrbe in varstvo okolja je prav tako pomembna nadomestitev zastarelih naprav za proizvodnjo energije z novimi napravami s stopnjo učinkovitosti do 55 %. Nadomestitev tretjine termoelektrarn na premog v EU do leta 2020 s sodobnimi napravami pomeni zmanjšanje emisij CO 2 za tretjino. Proizvajalci električne energije, ki imajo najboljši pregled nad stroški in prednostmi posameznih virov energije, lahko sami izberejo vir energije pri gradnji novih zmogljivosti.
Prizadevanja za varstvo podnebja zaradi varnosti oskrbe ne smejo povzročiti zapostavljanja določenega vira energije. To velja zlasti za premog, čigar svetovne rezerve zdaj zadostujejo še za najmanj 200 let. Premog je namreč najbolj razširjeno fosilno gorivo na svetu. 26 % vseh rezerv je v ZDA, dodatnih 23 % pa je na območju nekdanje Sovjetske zveze. V EU imata Nemčija (7 %) in Poljska (2 %) znatni delež svetovnih rezerv. Pomembno je, da je večina rezerv v politično stabilnih državah, zato je v nasprotju z nafto in plinom možnost nestabilnih cen zelo majhna. Prav zaradi tega je premog nujno potrebno fosilno gorivo v EU.
Tudi glede tehnologije se premog ne sme zapostavljati. Le če se bo premog v EU še naprej uporabljal za proizvodnjo energije, lahko evropska podjetja dosežejo tehnološki napredek in tehnologije izvozijo v države v vzponu, kot sta Kitajska in Indija, ki imata tudi sami dovolj rezerv premoga. To v EU zagotavlja delovna mesta in pomembno prispeva k svetovnemu varstvu podnebja.
Uspeh evropskih podjetij je viden pri tem, da so se emisije CO 2 pri proizvodnji električne energije kljub očitnemu povečanju povpraševanja po električni energiji od leta 1990 le zmerno povečale. Kljub temu se je znatno povečal delež evropskih emisij CO 2 v prometu. Prizadevanja za zmanjšanje izpusta CO 2 morajo tako zajeti vse vire energije.
Pri sekvestraciji CO 2 , ki se načeloma pozdravlja, je treba upoštevati, da bo ta tehnologija pri termoelektrarnah na premog zagotovo povzročila zmanjšanje učinkovitosti za 14 %. To vpliva tudi na prihodnjo varnost oskrbe s fosilnimi viri energije, v ospredje pa postavlja tudi okoljska vprašanja. Poleg tega je treba dokončno pojasniti tehnična in pravna vprašanja o sproščanju in shranjevanju CO 2 .
4. Vloga jedrske energije
Jedrske elektrarne z deležem 31 % pri proizvodnji energije v EU pomembno prispevajo k osnovni oskrbi. Poleg njihovega osrednjega prispevka k varnosti oskrbe, ki izkazuje njihovo konkurenčnost, veliko prispevajo k varstvu okolja. Gradnji pete jedrske elektrarne na Finskem je povzročila zmanjšanje emisij CO 2 za 15 %. Samo v Nemčiji prispevajo obstoječe jedrske elektrarne k zmanjšanju 160 milijonov ton emisij CO 2 , v svetovnem merilu to pomeni celo 700 milijonov ton. Evropski svet je 8. in 9. marca upravičeno ugotovil, da jedrska energija že pomembno prispeva k varnosti oskrbe in zmanjšanju emisij CO 2 .
Povezava med visokim deležem jedrske energije in nizkimi emisijami CO 2 na področju energetike je poudarjena tudi v zadnjem poročilu Mednarodne agencije za energijo za leto 2006. Tako so emisije CO 2 v Nemčiji, ki ima 17 jedrskih elektrarn, okoli šestkrat večje od emisij CO 2 v Franciji, ki ima 59 delujočih reaktorjev. Okoli 50 zdaj načrtovanih jedrskih elektrarn ali jedrskih elektrarn v gradnji bo tako dodatno prispevalo k varstvu podnebja in varnosti oskrbe. To dejstvo so poudarili tudi mednarodni strokovnjaki za podnebje v zadnjem poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah. Ta prispevek bo še večji, ker je najnovejša generacija elektrarn učinkovitejša, obratovalni stroški nižji, okoljska bilanca pa se povečuje. Poleg tega so največje rezerve urana v politično stabilnih državah, kot sta Avstralija in Kanada.
Visoka raven recikliranja goriva sodobnih elektrarnah bistveno prispeva k varnosti oskrbe, zlasti ker bi se lahko obdobje, v katerem bi rezerve urana pošle (zadostujejo za več generacij), z uporabo najnovejših generacij elektrarn znatno podaljšalo. Poleg tega ta visoka kvota recikliranja prispeva k preprečevanju nastanka visokoradioaktivnih odpadkov. Poudariti je treba, da je vprašanje končnega odlaganja radioaktivnih odpadkov mogoče rešiti. Pogosto je končno odlaganje ovirano zaradi političnih in ne znanstvenih vzrokov. Komisija in države članice morajo v zvezi s tem končno predložiti in sprejeti jasen načrt končnega odlaganja.
Zviševanje cen urana v nasprotju z zviševanjem cen nafte in zemeljskega plina prav tako ne povzroča skrbi, ker obratovalni stroški jedrske elektrarne znašajo le 5 % skupnih stroškov. Tako je zagotovljena popolna neodvisnost od nihanja cen. Poleg tega je proizvodnja električne energije iz jedrske energije že danes znatno ugodnejša od proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv in obnovljivih virov energije. Tako so sodobne jedrske elektrarne konkurenčne že pri ceni nafte od 40 do 45 dolarjev na sod oziroma 4,7 do 5,7 dolarja na MBTU zemeljskega plina.
K varstvu okolja in varnosti oskrbe bi lahko dodatno prispevala tudi jedrska fuzija. Postavitev mednarodnih termonuklearnih poskusnih reaktorjev ob ključnem sodelovanju EU je pomemben korak za prihodnjo varnost oskrbe z energijo. V proračunu EU za leto 2007 je za raziskovanje fuzije že namenjenih 6 % raziskovalnih sredstev. V okviru energetskega proračuna EU se tako 27 % sredstev uporablja za jedrsko energijo, največji del pa tradicionalno za jedrsko varnost.
Ustrezno visoki so varnostni standardi evropskih jedrskih elektrarn. Zaradi svetovnega preporoda jedrske energije mora EU poskrbeti, da se bodo tudi po svetu uporabljali strogi evropski varnostni standardi. Tako lahko EU bistveno prispeva h globalni varnosti oskrbe in varstvu podnebja po svetu. Poleg tega se vzpostavlja pomemben trg za evropsko vrhunsko tehnologijo, kar zagotavlja delovna mesta v EU.
10.9.2007
MNENJE Odbora za razvoj
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o konvencionalnih virih energije in energetskih tehnologijah
( 2007/2091(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Margrete Auken
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poudarja, da je treba nujno ukrepati na področju dostopa do energije, konvencionalnih virov energije in energetske tehnologije, da se začne obravnavati vprašanje v zvezi z gospodarskim in socialnim razvojem in podnebnimi spremembami;
2. ugotavlja, da je povečan dostop do trajnostne energije bistven za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja v državah v razvoju. Po sedanjih ocenah ima dve milijardi ljudi omejen dostop do energije ter zaradi tega manjše možnosti za gospodarski razvoj in izboljšanje življenjskega standarda;
3. meni, da tehnologija zajemanja in shranjevanja ogljika (CCS) ter ob upoštevanju varnostnih tveganj tudi jedrska energija zaradi številnih nerešenih vprašanj v zvezi z učinkovitostjo tehnologije nista trajnostni ali dostopni;
4. poziva k večjemu sodelovanju z državami v razvoju, skupaj z večjo podporo za te države in prenosom tehnologije in virov EU v te države v zvezi z možnostmi na področju trajnostne energije, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; ugotavlja, da ugodne podnebne razmere zagotavljajo prednosti na področjih, kot je sončna energija, ki omogoča učinkovito izogibanje velikim stroškom nafte;
5. vendar poudarja, da bi lahko nekateri obnovljivi viri energije, kot je bioetanol iz kmetijskih surovin, škodovali tradicionalnemu kmetijstvu, slabo vplivali na svetovno proizvodnjo hrane in imeli hude posledice za okolje (na primer krčenje amazonskega pragozda); poudarja tudi, da je treba to alternativno rešitev zaradi navedenih škodljivih učinkov pazljivo preučiti, in zato poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvijanjem meril trajnosti za biogoriva;
6. poziva k nadaljnjim izboljšavam mehanizma čistega razvoja iz kjotskega protokola, da bi mogel izpolniti svoj namen kot možnost za prenos učinkovite, čiste in ustrezne energetske tehnologije v države v razvoju;
7. priznava potencial svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije kot svetovnega sklada tveganega kapitala, ki lahko spodbuja zasebne naložbe v energetsko učinkovitost in projekte na področju obnovljivih virov energije v državah v razvoju;
8. poziva Evropsko komisijo, naj pospeši ukrepe v zvezi z družbeno odgovornostjo gospodarskih družb in tako zagotovi, da si bodo multinacionalne energetske družbe v državah v razvoju prizadevale za spodbujanje energetske učinkovitosti, obnovljive energije in čistejših tehnologij fosilnih goriv ob zagotavljanju ustreznih zdravstvenih in varnostnih razmer za zaposlene;
9. vendar meni, da so v prehodnem obdobju za zadovoljevanje upravičenih potreb držav v razvoju nujna tudi fosilna goriva, in poziva k ukrepom za boljšo trajnostno rabo lokalnih virov na najbolj energetsko učinkovit način; ugotavlja, da biogoriva ogrožajo biološko raznolikost in varnost preskrbe s hrano v državah v razvoju;
10. zaradi nujnosti razmer poziva, naj se nemudoma poveča pomoč državam v razvoju pri uporabi čistih tehnologij rabe premoga, ki so se izkazale kot donosne in učinkovite;
11. ugotavlja, da je nujno čim prej predstaviti in začeti uporabljati zajemanje in shranjevanje ogljika, da bi omejili emisije v obdobju, ko bodo države v razvoju prešle s fosilnih goriv na obnovljive vire energije; v zvezi s tem poziva k večanju podpore za raziskovalne programe, razvoju potrebnih pravnih in finančnih okvirov ter sodelovanju z industrijo, da bi se od leta 2010 zagotovila kompatibilnost vseh novih termoelektrarn na premog z zajemanjem in shranjevanjem ogljika;
12. podpira spodbujanje projektov in tehnologij, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost in varnost v državah v razvoju ter so prilagojeni zlasti potrebam in pogojem v teh državah, kot je izobraževanje ljudi, kako proizvajati energetsko učinkovite peči, kar lahko pripomore k ustvarjanju novih delovnih mest ter preprečuje nadaljnje suše in podnebne spremembe kot tudi izboljšuje zdravje.
POSTOPEK
Naslov
Konvencionalni viri energije in energetske tehnologije
Številka postopka
2007/2009(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pristojnega odbora
Datum razglasitve na zasedanju
DEVE 26.4.07
Okrepljeno sodelovanje - datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja
Datum imenovanja:
Margrete Auken 17.7.07
Nadomeščeni pripravljalec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
27.8.07
Datum sprejetja
10.9.07
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
9
8
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Thijs Berman, Nirj Deva, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Maria Martens, Luisa Morgantini, José Javier Pomés Ruiz, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Johan Van Hecke, Luis Yañez-Barnuevo García, Jan Zahradil, Mauro Zani
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Irena Belohorská, John Bowis, Atanas Paparizov, Ralf Walter
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Pripombe (podatki so na voljo samo v enem jeziku)
...
7.6.2007
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o konvencionalnih virih energije in energetski tehnologiji
( 2007/2091(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Sajjad Karim
POBUDE
Odbor za mednarodno trgovino poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da je Komisija preveč poudarjala zajem in shranjevanje ogljika, ko učinkovitost postopka še ni bila dokazana v proizvodnji električne energije, in meni, da to v naslednjih približno desetih letih ne bo uresničljiva možnost; je še naprej zaskrbljen zaradi pomembnih vprašanj v zvezi z varnostjo, okoljskim vplivom, tehnološko izvedljivostjo, pravnim statusom in stroški novih tehnologij zajema in shranjevanja ogljika; poudarja, da so glavni problem tehnologij CCS stroški, in če naj bi te tehnologije postale splošno sprejemljiva in dostopna možnost, bi bilo treba stroške znižati s 100 ameriških dolarjev na tono na približno 10 ameriških dolarjev na tono; vztraja, da se pozornost ne sme odvrniti od razvijajočih se obnovljivih energij, ki predstavljajo dostopno, uresničljivo možnost; vztraja, da je treba za stabilizacijo emisij CO 2 zajem in shranjevanje ogljika obravnavati kot dopolnilni ukrep ob prehodu na povečane obnovljive energije in večjo učinkovitost ter se ga ne sme uporabiti za spodbujanje večje porabe premoga;
2. poziva Komisijo, naj razišče možnost povezave sistema EU za trgovanje z emisijami z drugimi nacionalnimi sistemi, da se ustvari signal cene ogljika, ki vključuje socialne stroške, sredstva, pridobljena s prodajo ogljika, pa naj se uporabijo za pospešitev dejavnosti v državah v razvoju; podpira razširitev sistema EU za trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida na čim več drugih področij; poudarja, da bi vključitev socialnih stroškov emisij ogljika v tržne cene podprla financiranje nekaterih tehnologij na osnovi nizke vsebnosti ogljika, s tem da bi pripomogla k njihovi večji konkurenčnosti glede na okolju manj prijazne tehnologije;
3. ugotavlja, da bo vloga zajema in shranjevanja ogljika v okviru sistema za trgovanje z emisijami obravnavana pri pregledu sistema po letu 2012; vendar ugotavlja, da lahko nekateri komercialni projekti zajema in shranjevanja ogljika postanejo operativni pred letom 2012, vključno s projekti v državah članicah in na Norveškem, ki bodo od 1. januarja 2008 povezani s sistemom za trgovanje z emisijami preko sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru; poziva delovno skupino za sistem trgovanja z emisijami, naj preuči, do kakšne mere bi lahko v okviru tega sistema priznali zajem in shranjevanje ogljika, ob upoštevanju potrebe po primerljivi obravnavi dejavnosti, ki povzročajo malo ali nič emisij CO 2 ter potrebe po tem, da se za naložbe v zajem in shranjevanje ogljika ustvarijo primerljivi pogoji tako v okviru različnih opcij tehnologij zajema in shranjevanja ogljika kot tudi po vsej Evropski uniji;
4. je zaskrbljen zaradi obsežne gradnje termoelektrarn na premog na Kitajskem in v Indiji (kot državi v razvoju ju namreč ne veže kjotski protokol) ter poudarja, da je pričakovati, da bo Kitajska v letu 2007 z emisijami ogljikovega dioksida presegla ZDA, vendar ugotavlja, da si državi prizadevata doseči večjo raznolikost energetskih virov; poudarja izvozne možnosti za evropske tehnologije čiste energije; poudarja, da mora biti tehnologija čiste energije skupaj z razvojem zmogljivosti prednostna naloga evropskih naložb v infrastrukturo v državah v razvoju, če naj bi spodbujali manjše emisije ogljika in ohranjali gospodarsko rast;
5. podpira sodelovanje Komisije s Kitajsko, še posebej v partnerstvu EU-Kitajska na področju podnebnih sprememb iz leta 2005 in v poznejšem memorandumu o soglasju iz leta 2006, ki se nanaša na sodelovanje na področju tehnologij proizvodnje električne energije, ki bodo omogočale doseganje skoraj ničnih emisij, kar naj bi spodbudilo razvoj tehnologij za čisto energijo; poziva Komisijo, naj skupaj s Kitajsko pripravi časovni načrt za razvoj tehnologije za čisto energijo na Kitajskem in opredeli ključne ukrepe in mejnike za razvoj in širjenje teh tehnologij v tej državi; poziva komisijo, naj vzpostavi enake odnose z drugimi razvijajočimi se gospodarstvi, zlasti z Indijo in Brazilijo, ki imata morda tudi bogate zaloge premoga;
6. je seznanjen z izsledki študije Mednarodne agencije za energijo iz leta 2005, ki kažejo na to, da bi lahko bilo širjenje nekaterih tehnologij v države, ki niso članice OVSE, stroškovno učinkovitejše in še posebej pomembno tam, kjer obstajajo večje razlike v geološki sestavi in naravnih virih teh držav; meni, da bi v takšnem primeru države lahko razmislile o finančni podpori državam v razvoju in jim tako pomagale doseči nacionalne cilje, povezane z uporabo omenjenih tehnologij; poudarja, da bi možnost čezmejnega trgovanja z instrumenti uporabe izboljšala učinkovitost in zagotovila, da bi uporaba potekala tam, kjer je to stroškovno najbolj učinkovito;
7. ugotavlja, da se politika uporabe, na primer obnovljivi mehanizmi podpore, izvaja pretežno na nacionalni ravni in da do poskusov usklajevanja še ni prišlo; priznava, da je lahko usklajevanje obstoječih instrumentov v praksi težavno, vendar meni, da pričakovana obsežna uvedba politike uporabe tehnologije za čisto energijo v naslednjih petih do desetih letih ponuja pomembno priložnost, da se razišče, kako bi to politiko lahko načrtovali tako, da bi čim bolj povečali učinkovitost mednarodnega trgovanja; poziva Komisijo, naj razišče možnost, kako v pristop svoje politike vključiti element, ki ga je možno tržiti, in s tem omogočiti združevanje naporov na velikih trgih, zmanjšanje stroškov po regijah ali ohranjanje različnih rešitev v različnih državah na različnih ravneh razvoja; meni, da bi takšno poenotenje olajšalo čezmejno usklajevanje, s pospeševanjem rasti novih trgov v tujini, še posebej v državah v razvoju, pa bi se zmanjšali stroški;
8. poziva Komisijo, naj podpre napore Svetovne banke in regionalnih razvojnih bank za vzpostavitev takšnega okvira za naložbe v energijo, ki bo obravnaval stroške, tveganje ter institucionalne in informacijske ovire za povečanje števila javno-zasebnih partnerstev, ki podpirajo tehnologije brez oziroma z nizko vsebnostjo ogljika; poziva Komisijo, naj oceni različne mehanizme, ki naj bi omogočali sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter druge cilje prenosa energije, kot so azijsko-pacifiško partnerstvo za čisti razvoj in vodstveni forum za sekvestracijo ogljika; poziva Komisijo, naj razvije merila ocenjevanja za mednarodno financiranje, izmenjavo informacij, mehanizme raziskav in razvoja, in sicer na podlagi njihove zmožnosti prispevati k dolgoročnemu tehnološkemu razvoju brez ali z nizkimi emisijami ogljika;
9. poudarja, da je prenos tehnologije za čiste energije v države v razvoju ključnega pomena za reševanje problema podnebnih sprememb in doseganje razvojnih ciljev tisočletja; ugotavlja, da so na vrhu v Gleneaglu leta 2005 voditelji G8 priznali potrebo po večjem mednarodnem sodelovanju ter usklajevanju razvoja in raziskav na področju energetskih tehnologij; poleg tega ugotavlja, da so voditelji vlad Brazilije, Mehike, Južne Afrike, Kitajske in Indije hkrati izdali skupno izjavo o namenu oblikovanja nove paradigme za prihodnje mednarodno sodelovanje, vključno z boljšo udeležbo pri razvoju in raziskavah, mednarodnem financiranju za prenos tehnologij in usklajenimi napori za rešitev vprašanj, povezanih s pravicami intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj začne dialog o ovirah v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, ki nastopijo pri prevzemu sedanje lastniške tehnologije čiste energije, ter na osnovi nadaljnjega dela preuči, kako so mednarodni skladi in javno-zasebne pobude spodbujali prenos tehnologij, za katere na drugih področjih veljajo pravice intelektualne lastnine; poziva Komisijo, naj razišče možnosti za nove vrste svetovnih javno-zasebnih partnerstev na področju tehnologij za boj proti podnebnim spremembam, in sicer na podlagi izkušenj iz mednarodnih sporazumov, ki podpirajo dostop pravic intelektualne lastnine do protiretrovirusnih zdravil za države v razvoju.
POSTOPEK
Naslov
Konvencionalni viri energije in energetski tehnologiji
Št. postopka
2007/2091(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
INTA 26.4.2007
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Sajjad Karim 27 .2.2007
Obravnava v odboru
11.4.2007
8.5.2007
Datum sprejetja
4.6.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
12
2
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Sajjad Karim, Erika Mann, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Corien Wortmann-Kool
11.9.2007
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o konvencionalnih virih energije in energetskih tehnologijah
( 2007/2091(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Bogusław Sonik
POBUDE
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja sporočilo o trajnostni proizvodnji električne energije iz fosilnih goriv: cilj: skoraj nične emisije pri izgorevanju premoga po letu 2020 ( KOM(2006)0843 );
2. poudarja, da so potrebni ukrepi za varnost in raznovrstnost dobave energije za Evropo, in hkrati poudarja, da bi morali biti takšni ukrepi v celoti usklajeni s strategijo trajnostnega razvoja in cilji politike podnebnih sprememb;
3. opozarja na vlogo fosilnih goriv kot pomembnega elementa energetske mešanice Evropske unije; ugotavlja, da se trenutno več kot 50 % elektrike EU pridobiva iz fosilnih goriv (predvsem iz premoga in zemeljskega plina); poudarja, da fosilna goriva bistveno prispevajo k podnebnim spremembam; ponovno poziva Komisijo in države članice, da nadalje spodbujajo ukrepe za varčevanje z energijo in prehod na trajnostne vire energije;
4. je zelo zaskrbljen zaradi emisij CO2 pri izgorevanju fosilnih goriv, ki so trenutno najnevarnejši vzrok za podnebne spremembe, in priznava, da je potrebno, če bodo fosilna goriva imela kakršno koli vlogo v energetski mešanci, energijskih virov, nujno izvesti ukrepe za zmanjšanje njihovih emisij toplogrednih plinov;
5. v zvezi s pregledom sistema trgovanja z emisijami v EU priporoča javno dražbo za začetno dodelitev kvot za sektor proizvodnje električne energije, da se zunanji stroški emisij CO2 bolje vračunajo in oblikujejo odločnejše spodbude za naložbe v bolj učinkovito proizvodnjo električne energije;
6. poudarja, da lahko premog še naprej pomembno prispeva k varnosti oskrbe z energijo ter h gospodarstvu EU in celotnega sveta, če bodo uporabljene primerne tehnologije; opozarja, da so bile tehnologije čiste rabe premoga sicer razvite, vendar v sektorju proizvodnje električne energije niso v široki uporabi;
7. poudarja, da mora bistveno zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ostati temelj politike EU v zvezi s podnebnimi spremembami, kot je bilo poudarjeno v sklepih Evropskega sveta marca 2007, ker se bo tehnologije čistega premoga v industriji uporabljalo vsaj še desetletje;
8. priznava, da je lahko zaradi uporabe tehnologije čistega premoga proizvodnja energije manj učinkovita;
9. poudarja, da bi za primerne morda lahko imeli tehnologije in postopke za zajem in shranjevanje CO2 (CCS), čeprav so trenutno samo v fazi preizkušanja in so potrebni nadaljnjega vrednotenja in raziskav;
10. poudarja, da se bodo finančna sredstva EU za raziskave tehnologij in postopkov zajema in shranjevana CO2 uporabila le za raziskave in razvoj shranjevanja ogljika in njegovih vplivov na okolje, medtem ko bodo študije v zvezi z zmanjševanjem emisij CO2 iz termoelektrarn na premog na stopnjo blizu nič financirala energetska podjetja sama;
11. priznava, da bi bila po ocenah glede na sedanjo stopnjo tehnološkega napredka električna energija, pridobljena z rešitvami, ki jih ponuja zajem in shranjevanje CO2 (CCS), prav tako draga kot elektrika, pridobljena iz obnovljivih virov;
12. poziva Komisijo, naj poveča financiranje raziskav in razvoja na področju energetike, predvsem tehnologij čiste rabe premoga in obnovljive energije, ter naj si predstavitev tehnologij trajnostne rabe fosilnih goriv zastavi kot eno od prednostnih nalog za bližnjo prihodnost; istočasno poziva države članice, naj pokažejo enako zavzetost za raziskave in razvoj ter za predstavitvene dejavnosti na tem področju;
13. poudarja, da zaradi potrebe po večjih sredstvih za raziskave in razvoj zajema in shranjevana CO2 ne smejo zmanjšati sredstva za raziskave v zvezi z energijo iz obnovljivih virov;
14. poziva Komisijo, naj oblikuje evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ki bo temeljil na sistematičnem in celostnem pristopu in ki bo ponudil primeren instrument za splošno koordinacijo raziskovalnih, razvojnih in predstavitvenih naporov ter za čim boljše sinergije na ravni EU in na nacionalni ravni;
15. vendar poziva Komisijo, naj omogoči dostopnost predstavitvenih projektov o tehnologijah zajema in shranjevanja ogljika tranzicijskim državam, kot sta Kitajska in Indija, v katerih bi uporaba takih tehnologij pripomogla k znatno manjšim emisijam CO2 v svetovnem merilu;
16. priznava mednarodno razsežnost zajema in shranjevanja CO2 ter njuno pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam v drugih gospodarstvih, ki uporabljajo premog (vključno z ZDA, Japonsko, Indijo in Kitajsko);
17. poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Komisijo in zasebnim sektorjem v prizadevanjih, da bi postala uporaba tehnologije čiste rabe premoga lažje izvedljiva;
18. poziva Komisijo, naj ob sprejemanju zakonodajnih predlogov o zajemu in shranjevanju CO2 predlaga določitev pravnih obveznosti za uporabo tehnologij in postopkov za zajem in shranjevanje CO2 v novih termoelektrarnah na premog in lignit;
19. poziva Komisijo, naj oceni potencialna tveganja, povezana z dejavnostmi zajema in shranjevanja CO2, ter določi zahteve za izdajanje dovoljenj zanje kot tudi za ustrezno upravljanje tveganj in ugotovljenih vplivov;
20. poziva Komisijo in države članice, naj določijo jasen mehanizem za zavarovanje ali odgovornost, preden se oblikujejo kakršni koli poslovni načrti za shranjevanje ogljika; poudarja, da bi tak mehanizem zagotovil visoke okoljske standarde in pravno zavezujoč sistem odgovornosti za uhajanje CO2;
21. poziva Komisijo, naj natančno razišče možne ukrepe, s katerimi bi dosegli predstavitev trajnostne rabe fosilnih goriv, zlasti tehnologij za zgorevanje premoga z nizkimi emisijami ogljika;
POSTOPEK
Naslov
Konvencionalni viri energije in energetske tehnologije
Številka postopka
2007/2091(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
ENVI 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Bogusław Sonik 18.4.2007
Nadomeščeni(-a) pripravljavec(-ka) mnenja
Obravnava v odboru
26.6.2007
Datum sprejetja
11.9.2007
Izid končnega glasovanja
+: 42
–: 0
0: 3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, John Bowis, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Matthias Groote, Satu Hassi, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Linda McAvan, Marios Matsakis, Alexandru-Ioan Morţun, Roberto Musacchio, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Kathalijne Maria Buitenweg, Jutta Haug, Andres Tarand
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
25.7.2007
MNENJE Odbora za regionalni razvoj
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o konvencionalnih virih energije in energetski tehnologiji
( 2007/2091(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Francisca Pleguezuelos Aguilar
POBUDE
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, naj v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. poudarja dolgoročni pomen konvencionalnih virov energije za proizvodnjo energije in regionalni razvoj v Evropi;
2. poudarja učinke konvencionalnih virov energije v smislu zaposlovanja in prihodka v rudarskih regijah (približno 300.000 delovnih mest samo na področju premogovništva) in v regijah, kjer se nahajajo elektrarne;
3. poudarja poseben strateški pomen premoga in jedrske energije (ki predstavljata 29 odstotkov oziroma 31 odstotkov proizvodnje energije v EU) v sedanji in prihodnji evropski mešanici energetskih virov; opaža zelo visoko raven odvisnosti od uvoza energije iz regij izven Skupnosti, ki imajo težave na področju varnosti;
4. poziva k večji učinkovitosti tehnologije elektrarn na fosilna goriva, nadaljnjemu izboljšanju varnostnih standardov za jedrske elektrarne, hitremu razvoju tehnologije jedrske fuzije in temu primernemu povečanju financiranja raziskav;
5. poziva države članice ter regionalne in lokalne organe k diverzifikaciji in decentralizaciji proizvodnje energije z uporabo najustreznejših virov v različnih regijah celotne EU in z upoštevanjem posebnih regionalnih značilnosti;
6. pozdravlja ugotovitve četrtega poročila Komisije o gospodarski in družbeni koheziji ( KOM(2007)0273 ), da imajo področja z najvišjo ravnjo BDP na prebivalca ponavadi najnižjo porabo energije na enoto gospodarske proizvodnje; vendar poudarja možnosti za gospodarsko rast preko inovacij in trajnostne konkurenčne energetske politike, ki jih vsem regijam EU nudijo naložbe v proizvodnjo trajnostne energije iz fosilnih goriv; zato poziva Evropsko komisijo in države članice, naj preučijo, kateri elementi bi lahko vodili k podpori takšnim naložbam, in podprejo izmenjavo dobre prakse, namenjene dosegi tega cilja;
7. odločno poziva Komisijo ter regionalne in lokalne organe, naj izvajajo ukrepe za spodbujanje racionalne porabe energije, tako električne kot termalne, še posebej preko obsežnejšega spodbujanja energetsko inteligentne gradnje, racionalnih sistemov javne razsvetljave, ustrezne izolacije prenosnih sistemov za termalno energijo (še posebej v urbanih konglomeratih), nadomeščanjem zastarelih energetskih naprav z energetsko varčnimi, itd.;
8. odobrava sklepe Evropskega sveta z dne 9. marca, zlasti pa odločitev, da določi za cilj EU 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2020 glede na raven iz leta 1990 ali 30-odstotno zmanjšanje v primeru sporazuma z drugimi industrijskimi državami v okviru mednarodnih sporazumov; vendar ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo (zelena knjiga)
Sprejeta besedila , P6(2006)0603. , ki določa cilj, da mora do leta 2020 25 odstotkov porabe energije izhajati iz obnovljivih virov, ter poziva države članice, naj pri izdelavi in izvajanju nacionalnih načrtov za uresničitev tega ambicioznega cilja tesno sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi organi;
9. ponovno poudarja, da imajo obrobne in najbolj oddaljene regije zaradi svojih zemljepisnih in podnebnih značilnosti velik potencial na področju obnovljivih virov energije ter odločno poziva, naj se izjemne možnosti, ki izhajajo iz tega dejstva, v celoti izkoristijo;
10. ugotavlja, da ima proizvodnja energije iz biomase kot del energetske mešanice EU znaten potencial in bi lahko tudi prispevala k ustvarjanju številnih delovnih mest na podeželskih območjih; opozarja Komisijo in države članice, da se pri proizvodnji energije iz biomase kot tudi iz fosilnih goriv sproščajo znatne količine CO 2 in da bi morale države članice, kjer je to mogoče, uporabljati tudi tehnologijo zajemanja ogljika; meni, da bi morali vsako obsežno proizvodnjo biomase izvajati na trajnosten način brez škodovanja okolju znotraj EU ali v tretjih državah;
11. meni, da je Evropska unija na področju mnogih čistih, učinkovitih energetskih tehnologij z nizkimi ogljikovimi emisijami, ki so lahko eden ključnih dejavnikov regionalnega razvoja, na vodilnem mestu, in poziva države članice ter regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo naložbe v te tehnologije;
12. odločno poziva Komisijo, države članice, regije in vse ostale vpletene strani, naj izkoristijo možnosti, ki jih ponuja politika kohezije, in vlagajo v nove energetske tehnologije z uporabo obnovljivih virov energije kot tudi tehnologij trajnostne rabe fosilnih goriv („elektrarne z nizkimi emisijami”);
13. odločno poziva države članice in regionalne organe, naj sprejmejo ukrepe za izboljšanje energetske varnosti, in sicer s pomočjo okrepljenega neposrednega sodelovanja v energetskem sektorju, še posebej v mejnih regijah;
14. meni, da so bistvene naložbe v trajnostne energetske tehnologije, in podpira uporabo strukturnih skladov kot enega od načinov financiranja takšnih projektov;
15. obžaluje, da na regionalni ravni ni izčrpnejših in natančnejših podatkov o porabi, proizvodnji in cenah energije, in poziva Komisijo ter države članice, naj sodelujejo pri izdelavi evropske študije s temi podatki;
16. odločno poziva Komisijo, naj oceni teritorialni učinek svojih predlogov na področju energetske politike in svoje ugotovitve posreduje državam članicam;
17. ponovno poudarja, da so zaloge premoga porazdeljene po vsem svetu in dejstvo, da s takšnimi zalogami razpolaga tudi Evropska unija, zagotavlja varnost oskrbe; zato pozdravlja predlog Komisije za naložbe v projekte predstavitev integriranih tehnoloških rešitev za čisto rabo premoga s pomočjo zajemanja in shranjevanja ogljika, s čimer naj se dokaže, da so te tehnologije, ki bodo omogočale proizvodnjo električne energije s trajnostno rabo premoga, zmožne ekonomskega preživetja;
18. podpira uporabo sedimentnih bazenov za shranjevanje ogljika, vendar ugotavlja, da ima Evropa po ugotovitvah Medvladnega foruma Združenih narodov za podnebne spremembe malo „zelo perspektivnih sedimentnih bazenov“, ki bi jih lahko uporabili za shranjevanje CO 2 , in večina se nahaja v Severnem morju, Sredozemlju in Črnem morju; poudarja, da je treba za prevoz zajetega CO 2 iz proizvodnih procesov v regije, najprimernejše za shranjevanje, uporabiti plinovode ali ladje, in da bi bilo to pri takšnih projektih treba upoštevati pri izračunih stroškov ogljika;
19. ugotavlja, da bo tretjina termoelektrarn na premog v Evropski uniji zaključila svoje obratovanje, še preden bodo tehnologije „trajnostne rabe fosilnih goriv” ekonomsko upravičene, in poziva k prehodnim rešitvam v obliki okoljske zakonodaje in finančnih ukrepov, skladnih z okoljskimi in gospodarskimi zahtevami;
20. poudarja, da je bilo na Medvladnem forumu Združenih narodov za podnebne spremembe ugotovljeno, da koncentracije ogljika povečajo kislost vode; zato meni, da je treba zagotoviti, da podvodna skladišča ogljika ne škodujejo morskemu okolju ali prehranski verigi in da takšna skladišča ne bi smela biti dovoljena na področjih, kjer je morski ekosistem nenavadno šibek;
21. poziva države članice, naj programom raziskav in razvoja ter inovacijam namenijo toliko finančnih sredstev kot predstavitvenim projektom, namenjenim razvoju tehnologij čiste rabe premoga;
22. poudarja pomen obveščanja prebivalcev področij s termoelektrarnami na premog o obstoječih nevarnostih in izpostavlja pomen objave načrtov za posodobitev obstoječih elektrarn in izboljšanje njihovega vpliva na okolje;
23. poziva k dodatnemu financiranju ugotavljanja vplivov na okolje in ukrepov izboljšanja na področjih s termoelektrarnami na premog.
POSTOPEK
Naslov
Konvencionalni viri energije in energetska tehnologija
Št. postopka
2007/2091(INI)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
REGI 26.4.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Francisca Pleguezuelos Aguilar 7 .6.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
7.6.2007
Datum sprejetja
17.7.2007
Izid končnega glasovanja
+: 39
–: 0
0: 4
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Tiberiu Bărbuleţiu, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Wolfgang Bulfon, Bairbre de Brún, Vasile Dîncu, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Husmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Den Dover, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Samuli Pohjamo, Christa Prets, Károly Ferenc Szabó
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Thomas Ulmer
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
POSTOPEK
Naslov
Konvencionalni viri energije in energetska tehnologija
Št. postopka
2007/2091(INI )
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
ITRE 26.4.2007
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
REGI
26.4.2007
DEVE
26.4.2007
INTA
26.4.2007
ENVI
26.4.2007
Not delivering opinion(s) Date of decision
TRAN
28.2.2007
IMCO
7.5.2007
ECON
13.3.2007
AFET
8.5.2007
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Herbert Reul 27.2.2007
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
3.5.2007
7.6.2007
12.9.2007
Datum sprejetja
13.9.2007
Izid končnega glasovanja
+
-
0
37
7
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin , Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Romano Maria La Russa, Patrick Louis, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Lydia Schenardi, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Alejo Vidal-Quadras, Dominique Vlasto.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Danutė Budreikaitė, Joan Calabuig Rull, Manuel António dos Santos, Neena Gill, Françoise Grossetête, Satu Hassi, Edit Herczog, Vittorio Prodi, Bernhard Rapkay, Esko Seppänen, Peter Skinner, Dirk Sterckx, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev.
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve
26.9.2007
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
