Evropski varuh človekovih pravic: ključni element pri ohranjanju zaupanja državljanov v EU
Varuh človekovih pravic
Plenarno zasedanje
2010-11-25 - 12:56
Resolucija o letnem poročilu evropskega varuha človekovih pravic za leto 2009, ki jo je Parlament sprejel v četrtek, poudarja, da so preglednost, dostop do informacij in spoštovanje pravice do dobrega upravljanja nujni predpogoji za zaupanje državljanov v zmogljivosti evropskih institucij, ko gre za uveljavljanje njihovih pravic.
Obtožbe o nepravilnostih, ki jih je varuh prejel v letu 2009, se najpogosteje nanašajo na pomanjkanje preglednosti, vključno z zavračanjem posredovanja informacij (36 odstotkov preiskav), nepravičnost ali zlorabo pooblastil (14 odstotkov), nepotrebne zamude (13 odstotkov), kršitve postopka (13 odstotkov), malomarnost (6 odstotkov), neizpolnjevanje dolžnosti Komisije v njeni vlogi varuha pogodb (6 odstotkov), pravne napake (6 odstotkov) in diskriminacijo (5 odstotkov).
Dobro upravljanje kot temeljna pravica
Resolucija, ki jo je pripravila Marija Nedelčeva (ELS, BG) , poslanci pa so jo sprejeli z veliko večino, poudarja, da Listina o človekovih pravicah, ki je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe postala pravno zavezujoča, uvršča pravico do dobrega upravljanja med temeljne pravice evropskih državljanov.
S pogodbo se je tudi krepila demokratična legitimnost varuha človekovih pravic, ki ga Parlament sedaj izvoli, hkrati pa so bile njegove pristojnosti razširjene na skupno zunanjo in varnostno politiko in na dejavnosti Evropskega sveta.
Manj primerov in več sporazumnih rešitev
Leta 2009 je varuh zabeležil 3098 pritožb, za 727 (23 odstotkov) pa je bilo ugotovljeno, da so bile v njegovi pristojnosti. To je skoraj enak delež kot leto prej, ko je urad prejel 3406 pritožb, od katerih so bile dopustne 802. V 179 primerih, zaključenih leta 2009 (56 odstotkov vseh primerov), so zadevne institucije sprejele sporazumno rešitev, kar je za 36 odstotkov več kot v letu 2008.
Poslanci varuha spodbujajo, naj si še naprej prizadeva za obveščanje evropskih državljanov o svojih nalogah in mejah svojih pristojnosti ter o njihovih pravicah.
Nepravilnosti v primeru Evropska komisija - Porsche AG
Evropski parlament je sprejel še dodatno resolucijo o pritožbi varuhu človekovih pravic glede zavrnitve Komisije, da razkrije informacije iz korespondence z nemškim proizvajalcem avtomobilov Porsche AG iz leta 2007.
Pritožbo je na varuha naslovila nevladna organizacija, ki je Komisijo zaprosila za dokumentacijo o sestankih s predstavniki avtomobilskih proizvajalcev na katerih se je razpravljalo o vprašanju pristopa Komisije do izpustov ogljikovega dioksida osebnih vozil.
Po analizi primera je varuh sklenil, da je Komisija neutemeljeno zavrnila popoln dostop do pisem podjetja Porsche AG in ji naložil, da jih mora razkriti. Komisija je to sicer storila, vendar šele več kot 15 mesecev po tem, ko je bil izdan osnutek priporočila, namesto v treh mesecih, kot je določeno v statutu varuha človekovih pravic.
Možnost ukrepanja
Besedilo, ki ga je pripravila Hrisula Paliadeli (S&D, EL) , opozarja, da je Komisija odgovorila na pritožbe v prvotnem roku le v štirih od 22 primerov dostopa do dokumentov, ki jih je varuh v letu 2009.
Parlament zahteva, naj se Komisija v odnosu do Evropskega parlamenta zaveže, da bo v prihodnosti izpolnjevala svojo dolžnost lojalnega sodelovanja z evropskim varuhom človekovih pravic. V primeru, če bo vztrajala pri svoji nekooperativni praksi v odnosu do varuha, ima Parlament pravico sankcionirati Komisijo, te sankcije pa vključujejo tudi prerazporeditev dela proračuna Komisije za upravne odhodke v rezervo.
Ozadje
Pristojnost evropskega varuha človekovih pravic je raziskovanje primere nepravilnosti v institucijah EU, kot so na primer zavrnitve dostopa do dokumentov, zloraba pristojnosti, diskriminacija, upravne nepravilnosti ali opustitev odgovora. Urad je bil ustanovljen leta 1995, od leta 2003 pa ga vodi Nikiforos Diamandouros.
20101125IPR00555
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
