A7-0142/2010
5.5.2010
*
POROČILO
o predlogu uredbe Sveta o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji „Program Kozloduj”
(KOM(2009)0581 – C7‑0289/2009 – 2009/0172(NLE))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalka:
Rebecca Harms
PE 438.485v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................21
MNENJE Odbora za proračun .....................................................................................25
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ...................30
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................43
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu uredbe Sveta o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji „Program Kozloduj”
( KOM(2009)0581 – C7‑0289/2009 – 2009/0172(NLE) )
(Postopek posvetovanja)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Svetu ( KOM(2009)0581 ),
– ob upoštevanju člena 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, kar zadeva reaktorje 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Jedrska varnost v Evropski uniji“ ( KOM(2002)0605 ),
– ob upoštevanju člena 203 Pogodbe Euratom, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C7-0289/2009 ),
– ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A7-0142/2010 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. meni, da je predlog uredbe Sveta v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, da pa je rezerva v podrazdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena; poudarja, da financiranje novih dejavnosti ne sme ogroziti obstoječih programov in pobud v podrazdelku 1a;
3. glede na to ponovno poziva, da je treba predložiti večletno strategijo za program razgradnje Kozloduja in za preostale politične prednostne naloge, opredeljene v podrazdelku 1a, v povezavi z vmesnim pregledom sedanjega večletnega finančnega okvira, skupaj s konkretnimi predlogi za prilagoditve in spremembe tega okvira še pred koncem prvega semestra 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov, ki jih omogoča Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, zlasti točke od 21 do 23 tega sporazuma;
4. poudarja, da se letni znesek za program razgradnje Kozloduja določi v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;
5. poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 106a Pogodbe Euratom in člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;
6. poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;
7. poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;
8. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Uvodna izjava 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) Bolgarija se je zavezala , da bo zaprla enoti 1 in 2 ter enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma do 31. decembra 2006 in naknadno te enote razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila določena v okviru programa Phare v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo.
(1) Bolgarija se je med pristopnimi pogajanji leta 2005 strinjala , da bo zaprla enoti 1 in 2 ter enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma do 31. decembra 2006 in naknadno te enote razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila določena v okviru programa Phare v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo. Evropska unija je takrat tudi zagotovila, da bo finančna pomoč veljala za del celovitega pregleda podpore Skupnosti v obdobju 2007–2013.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2) S Pogodbo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji iz leta 2005 in predvsem s členom 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je bil ob upoštevanju zaveze Bolgarije, da bo zaprla enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj, oblikovan program pomoči (v nadaljevanju „Program Kozloduj“) s proračunom v višini 210 milijonov EUR za obdobje od leta 2007 do leta 2009.
(2) S Pogodbo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji iz leta 2005 in predvsem s členom 30 Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je bil ob upoštevanju zaveze Bolgarije, da bo zaprla enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj, oblikovan program pomoči (v nadaljevanju „Program Kozloduj“) s proračunom v višini 210 milijonov EUR za obdobje od leta 2007 do leta 2009. Ta program vključuje pomoč za kritje izgube zmogljivosti zaradi zaprtja jedrske elektrarne Kozloduj.
Obrazložitev
Finančna pomoč je namenjena celoviti rešitvi zaprtja jedrske elektrarne Kozloduj, vključno s finančnim bremenom Republike Bolgarije ob vključevanju v Evropsko unijo.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2a) Načela Skupnosti za solidarnost in enako ravnanje zahtevajo enak pristop, tako v preteklosti kot danes, za vse države članice, ki potrebujejo finančno pomoč za razgradnjo delov jedrskih elektrarn, kot je navedeno v njihovih pristopnih pogodbah in v priloženih protokolih.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(4) Unija priznava prizadevanja in pozitiven napredek, ki ga je Bolgarija dosegla na pripravljalni stopnji razgradnje Programa Kozloduj z uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih do leta 2009, in potrebo po nadaljnji finančni podpori po letu 2009 za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje.
(4) Unija priznava prizadevanja in pozitiven napredek, ki ga je Bolgarija dosegla na pripravljalni stopnji razgradnje Programa Kozloduj z uporabo sredstev Skupnosti, dodeljenih do leta 2009, in potrebo po nadaljnji finančni podpori po letu 2009 za nadaljnji napredek pri dejanskih dejavnostih razgradnje v skladu s pristopno pogodbo iz leta 2005 ob upoštevanju najvišjih varnostnih standardov .
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(5) Enako pomembno je, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja in hkrati blaži socialni in gospodarski vpliv predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanega varnostnega standarda .
(5) Enako pomembno je, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja , krepi znanje in izkušnje ter spretnosti , hkrati pa blaži socialni in gospodarski vpliv predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanih varnostnih, zdravstvenih in okoljskih standardov .
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6) Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori za nadaljnji razvoj blažilnih ukrepov na področju energetike glede na obseg izgube zmogljivosti z zaprtjem jedrskih enot in njihovim vplivom na zanesljivo oskrbo v regiji.
(6) Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori in njeno nujnost za nadaljnji razvoj v smeri energetsko učinkovitejšega gospodarstva, ki bo pozitivno vplivalo na zanesljivo oskrbo v regiji, cene električne energije in količino emisij toplogrednih plinov v Bolgariji. Bolgarija potrebuje večji napredek glede odlaganja izrabljenega goriva in visoko radioaktivnih odpadkov, ker pa je odlaganje vseh radioaktivnih snovi ob zaprtju jedrske elektrarne Kozloduj zelo pomemben postopek, ki ga je treba skrbno načrtovati, bi morala Unija pomagati bolgarski vladi pri določanju rešitev za odlaganje, po potrebi na podlagi študije bolgarske vlade v zvezi z varnim odlaganjem vseh radioaktivnih snovi, povezanih z razgradnjo.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6a) Izguba proizvodnih zmogljivosti zaradi zgodnjega zaprtja štirih reaktorjev je povzročila občutno povečanje izpustov toplogrednih plinov, ocenjenih na 15 TWh za obdobje od 2011 do 2013 z izpusti CO 2 , ki bodo znašali 1,2 Gg/GWh, kar pomeni približno 18.000 Gg ali 18.000 kt dodatnega učinka CO 2 za Bolgarijo, zaradi česar bi bilo treba dodatno znižati izpuste CO 2 .
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6b) Unija priznava potrebo po ublažitvi učinka večje škode za okolje in povečanja izpustov, saj se proizvodna zmogljivost večinoma nadomesti s povečano uporabo termoelektrarn na lignit.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6 c (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6c) Blažilni ukrepi za zmanjšanje socialno-ekonomskega vpliva zaprtja enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj, kot so programi preusposabljanja prizadetega osebja, da bodo lahko svoje veščine uporabili v drugih sektorjih, na primer v sektorju industrijskih raziskav ali v sektorju obnovljivih virov električne energije, bi lahko zahtevali finančno pomoč EU.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Uvodna izjava 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7) Zato bi bilo treba iz splošnega proračuna Evropske unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj med leti 2010 in 2013.
(7) Ker sredstva za razgradnjo in obdelavo radioaktivnih odpadkov iz poslovnega dobička ne zadostujejo, bi bilo treba iz splošnega proračuna Evropske unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje enot od 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj med letoma 2010 in 2013. Od tega zneska bi bilo treba 180 milijonov EUR porabiti za program razgradnje, ostalih 120 milijonov EUR pa za financiranje energetske učinkovitosti in ukrepov za varčevanje z energijo.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Uvodna izjava 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7a) Glede na predhodno oceno Komisije z dne 27. oktobra 2009 1 je 180 milijonov EUR namenjenih naslednjim projektom: (1) upravljanju projekta in tehnični pomoči za podporo izvajanja programa razgradnje; (2) zagotavljanju plač strokovnjakov (obratovanje, vzdrževanje, tehnična podpora, upravljanje projekta) jedrske elektrarne Kozloduj, ki sodelujejo pri razgradnji enot 1–4; (3) financiranju izgradnje nacionalnega objekta za odlaganje radioaktivnih odpadkov, bistvenega za izvajanje programa razgradnje, zlasti za odlaganje nizko in srednje radioaktivnih odpadkov v prvih desetih letih izvajanja; (4) infrastrukturi lokacije in obdelavi odpadkov razgradnje, vključno z dodatnim dodeljevanjem sredstev za projekte, ki so že v razpisnem postopku. Izboljšanje infrastrukture na lokaciji, omenjeno v projektu 4, sme obsegati le ukrepe v zvezi z razgradnjo enot 1–4.
------------
1 SEC(2009)1431 .
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Uvodna izjava 8
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(8) Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. Z dodeljenimi sredstvi je treba financirati tudi ukrepe za nadomestitev izgube proizvodnih zmogljivosti v skladu s pravnim redom Skupnosti.
(8) Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. Z dodeljenimi sredstvi je treba financirati tudi ukrepe za energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo v skladu s pravnim redom Skupnosti ter pravili delovanja skupnega evropskega energetskega trga.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Uvodna izjava 10
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(10) Med nalogami EBOR je upravljanje javnih sredstev, namenjenih programom za razgradnjo jedrskih elektrarn , in spremljanje finančnega poslovodenja teh programov s ciljem čim boljše porabe javnih sredstev. Poleg tega EBOR izvaja naloge v zvezi s proračunom, ki mu jih poveri Komisija v skladu z zahtevami iz člena 53d finančne uredbe.
(10) Med nalogami EBOR je upravljanje javnih sredstev, namenjenih programom za razgradnjo tistih jedrskih enot, ki so bile predmet s pristopom povezanih sporazumov o zaprtju . EBOR spremlja finančno poslovodenje teh programov s ciljem čim boljše porabe javnih sredstev. Poleg tega EBOR izvaja naloge v zvezi s proračunom, ki mu jih poveri Komisija v skladu z zahtevami iz člena 53d finančne uredbe.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11) Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj, je treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.
(11) Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja enot od 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in da se kar najbolj zmanjšajo možne posledice za okolje , je treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11a) Da bi zagotovili dostop do informacij, udeležbo javnosti in preglednost, bi bilo treba med razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj sprejeti vse potrebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti, določenih v mednarodnih konvencijah, ki že določajo potrebne zahteve v nacionalnem, mednarodnem ali čezmejnem okviru, kot je aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998 1 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah.
------------
1 OJ L 124, 17.5.2005, p. 1.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Uvodna izjava 12
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12) Razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj bo opravljena v skladu z zakonodajo o okolju, zlasti z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje.
(12) Razgradnja enot od 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj bo opravljena v skladu z bolgarsko nacionalno zakonodajo, licenčnimi pogodbami in v skladu z zakonodajo o okolju, zlasti z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Uvodna izjava 12 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12a) Dejavnosti v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj se bodo izvedle v skladu s temeljnim ciljem zaščititi delavce in širšo javnost pred škodljivimi učinki ionizirajočega sevanja, kot je navedeno v obstoječi zakonodaji, zlasti v Direktivi Sveta 96/29/EURATOM z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja 1 , s čimer bi se zagotovila najvišja raven varnosti in zaščite za zdravje delavcev in širše javnosti. Ukrepe za ublažitev posledic v energetskem sektorju s pomočjo energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije je treba podpirati s posebno bolgarsko nacionalno strategijo.
---------------
1 UL L 159, 29.6.1996, str. 1.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Uvodna izjava 12 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12b) Upoštevanje načel gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti dodeljenih sredstev je treba zagotoviti z vrednotenjem in revizijo izvedbe prej financiranih programov.
Obrazložitev
Treba je zagotoviti, da je bilo pri sredstvih, dodeljenih za projekte v obdobju med leti 2007–2009, upoštevano dobro finančno poslovodenje, kot ga določa finančna uredba.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Uvodna izjava 13 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13a) Členi 53d, 108a in 165 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 1 , in člena 35 in 43 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 2 , navajajo pogoje, ki jih je treba upoštevati pri skupnem načinu izvajanja proračuna.
------------
1 UL L 248, 16. 9. 2002, str. 1.
2 UL L 357, 31. 12. 2002, str. 1.
Obrazložitev
Poleg finančne uredbe in pravil o izvajanju lahko Komisija izvaja svoj proračun skupaj z mednarodnimi organizacijami, če te izpolnjujejo merila, s katerimi so njihova zagotovila enakovredna mednarodno sprejetim standardom vsaj na področju računovodstva, pregledovanja, notranjega nadzora in postopkov javnih naročil.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Uvodna izjava 13 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13b) Primer Kozloduj mora služiti kot zgled, Komisija pa mora pripraviti popoln in natančen proračun za razgradnjo, da bi analizirala in napovedala stroške razgradenj jedrskih elektrarn v prihodnje.
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe
Člen 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Ta uredba uvaja program, ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Skupnosti za razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in posledic njihovega zaprtja v Bolgariji (v nadaljevanju: Program Kozloduj).
Ta uredba uvaja program, ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Skupnosti za nadaljnji postopek razgradnje enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in posledic za okolje, gospodarstvo in zanesljivo dobavo energije v regiji , ki jih ima njihovo zgodnje zaprtje v Bolgariji (v nadaljevanju: Program Kozloduj).
Obrazložitev
Kompenzacija ne bi bila potrebna, če bi elektrarna obratovala do izteka predvidene življenjske dobe.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe
Člen 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prispevek Skupnosti Programu Kozloduj se dodeli za zagotavljanje finančne podpore za ukrepe v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj , ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU in za posodobitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne Kozloduj, ter druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti v Bolgariji.
Prispevek Skupnosti Programu Kozloduj se predvsem dodeli za zagotavljanje finančne podpore za ukrepe v zvezi z razgradnjo enot od 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj. Namenjen je tudi za ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU in za posodobitev proizvodnih zmogljivosti, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne Kozloduj, ter druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji teh enot in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi ter krepitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti in višjim standardom oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti ter k uporabi obnovljivih virov energije v Bolgariji , pri čemer se spodbujajo ukrepi za varčevanje z energijo in obnovljivi viri energije . Finančna podpora se lahko zagotovi tudi za blažitev socialno-ekonomskega prehoda v prizadetih skupnostih, na primer z razvojem novih trajnih delovnih mest in industrijskih panog.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Referenčni znesek za izvedbo Programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 znaša 300 milijonov EUR.
1. Referenčni znesek v smislu točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ki je potreben za izvedbo programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 , znaša 300 milijonov EUR.
Predlog spremembe
24
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Letna sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnih perspektiv.
2. Letna sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnih perspektiv in v skladu s potrebami procesa razgradnje .
Obrazložitev
Izvajanje sporazuma o Programu Kozloduj mora biti del nemotenega in uspešnega procesa ekonomskega in socialnega vključevanja Republike Bolgarije v Evropsko unijo.
Predlog spremembe
25
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Znesek odobritev za Program Kozloduj se lahko v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa ter se zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.
3. Znesek odobritev za Program Kozloduj se v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa in da se upoštevajo dolgoročni vplivi in posledice za okolje, gospodarstvo in zanesljivost oskrbe zaradi zaprtja enot od 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj ter da se zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.
Predlog spremembe
26
Predlog uredbe
Člen 5 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Ukrepi v skladu s Programom Kozloduj se sprejmejo v skladu s členom 8(2).
2. Ukrepi v skladu s Programom Kozloduj se sprejmejo v skladu s členom 8(2). Zanje veljajo pravila EU o javnih naročilih.
Predlog spremembe
27
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija lahko revidira uporabo pomoči, in sicer lahko revizijo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali zunanji organi po njeni izbiri. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Skupnostjo in EBOR o sredstvih Skupnosti, namenjenih Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, in v obdobju petih let po datumu plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.
1. Komisija spremlja in lahko revidira uporabo pomoči, in sicer lahko revizijo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali zunanji organi po njeni izbiri. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Skupnostjo in EBOR o sredstvih Skupnosti, namenjenih Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, v skladu s pravili Mednarodne agencije za atomsko energijo in Mednarodne agencije za energijo in v obdobju petih let po datumu plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi. Financiranje tovrstnih revizij in vseh drugih ocenjevanj bo zunaj obsega proračuna za pomoč pri razgradnji.
Predlog spremembe
28
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij.
2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij. Revizija obsega tudi stanje pri izdajanju odobritev za razgradnjo.
Obrazložitev
Za zagotovitev pravočasne uporabe sredstev in za boljši nadzor pravilnosti te uporabe.
Predlog spremembe
29
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija, zlasti pravico do dostopa.
Računsko sodišče in Evropski parlament imata enake pravice kot Komisija, zlasti pravico do dostopa.
Predlog spremembe
30
Predlog uredbe
Člen 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija zagotovi izvajanje te uredbe ter v rednih časovnih presledkih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija opravi vmesni pregled, kakor je določeno v členu 3(3).
Komisija zagotovi izvajanje te uredbe ter v rednih časovnih presledkih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi sredstev in izvedenih dejavnostih. Komisija opravi vmesno in naknadno vrednotenje , kakor je določeno v členu 3(3), ter o obeh poroča Evropskemu parlamentu .
Naknadno vrednotenje vsebuje popoln in natančen proračun stroškov za razgradnjo jedrske elektrarne, da se lahko načrtujejo stroški prihodnjih razgradenj. Analizira tudi ekonomske, socialne in okoljske stroške, pri tem pa se osredotoči na vpliv prostega preostalega sevanja in posledice za zanesljivo dobavo.
Predlog spremembe
31
Predlog uredbe
Člen 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7a
Komisija pred podpisom sporazuma o podpori opravi oceno ustreznosti v skladu z mednarodno sprejetimi standardi vsaj za računovodstvo, pregledovanje, notranji nadzor in postopke javnega naročanja Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR).
Obrazložitev
Poleg finančne uredbe in pravil o izvajanju lahko Komisija izvaja svoj proračun skupaj z mednarodnimi organizacijami, če te izpolnjujejo merila, s katerimi so njihova zagotovila enakovredna mednarodno sprejetim standardom vsaj na področju računovodstva, pregledovanja, notranjega nadzora in postopki javnih naročil.
OBRAZLOŽITEV
S pristopom srednje- in vzhodnoevropskih držav sta postala njihova uporaba jedrske energije in ravnanje z radioaktivnimi odpadki pomembna tudi za Evropsko unijo. Objektivno nižji standardi varnosti v državah pristopnicah so bili razlog za ukrepanje in finančno podporo za boljše varstvo ljudi in okolja.
V zvezi z razgradnjo jedrskih elektrarn so države pretežno šele po svojem pristopu začele uveljavljati pravne in tehnične predpise za razgradnjo. Zmogljivosti za ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, so še vedno omejene.
V nekaterih državah pristopnicah še vedno ni bilo odločeno, ali bo izrabljeno gorivo predelano ali neposredno odloženo v geološke formacije
KOM(2008)0542 končno. .
V zadevnih država to vsekakor vpliva na pomembnost, pripisano doseganju napredka pri vprašanju odlaganja, zlasti visokoradioaktivnih odpadkov in izrabljenega goriva, kar velja zlasti za Bolgarijo. V teh državah prav tako ni nobenih obvezujočih načrtov za ravnanje z bolj dolgoživimi nizko in srednje radioaktivnimi odpadki.
Izrabljeno gorivo, ki nastaja v Republiki Bolgariji
Republika Bolgarija: Tretje nacionalno poročilo o spoštovanju obveznosti iz Skupine konvencije o varnem ravnanju z izrabljenim jedrskim gorivom in varnem ravnanju z radioaktivnimi odpadki, Sofija, september 2008. , se po trenutno veljavni strategiji pretežno predeluje v Rusiji. S tem se glavna obremenitev ljudi in okolja, ki izhaja iz ravnanja z najnevarnejšim proizvodom uporabe jedrske energije, prenese v državo, ki ni članica EU. Predelava na eni strani pomeni veliko verjetnost nevarnosti (zelo visoke radioaktivne emisije ob normalni uporabi in možnost resnih nesreč), na drugi strani pa se skriva velika nevarnost širjenja in s tem uporabe jedrske energije za vojne namene. Predelava kot način odstranitve izrabljenega goriva ni sprejemljiva.
Zgoraj opisane pomanjkljivosti zadevajo tudi varnostne interese Evropske unije. Zato je v srednje- in vzhodnoevropskih državah zelo zaželen hiter napredek pri odlaganju izrabljenega goriva in visoko radioaktivnih odpadkov.
V sporočilu KOM(2009)0581 Komisija predlaga uredbo o zagotovitvi finančne pomoči za razgradnjo enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji ter ravnanju z radioaktivnimi snovmi, ki nastanejo pri razgradnji.
Komisija svoj predlog utemeljuje z dejstvom, da v Republiki Bolgariji zaradi zgodovinskih razlogov niso zagotovili dovolj sredstev za pokritje stroškov razgradnje reaktorjev, pa tudi z obveznostmi v pristopnem aktu glede predčasnega zaprtja reaktorjev 1–4 v Kozloduju.
Poročevalka pritrjuje tej utemeljitvi in poudarja, da se morata obe strani držati določb pristopnega akta glede razgradnje reaktorjev 1–4 v Kozloduju. Brez finančne podpore EU bi po mnenju Komisije lahko prišlo do manjše varnosti na lokaciji in ponovnega začetka obratovanja enot 3 in 4, kar je treba preprečiti.
Odločitev za razgradnjo enot 1–4 v Kozloduju temelji na mednarodno priznanem dejstvu, da kaže zasnova reaktorjev vrste WWER 440/230 resne varnostne pomanjkljivosti, ki jih ni mogoče odpraviti učinkovito in z zmernimi stroški. Komisija je opazila, da reaktorske enote 1–4 v Kozloduju „v realističnih pogojih niso sposobne doseči visoke ravni varnosti“, in leta 2002
KOM (2002)0605 končno odločila, da je potrebna razgradnja, kar je leta 2009 znova potrdila
SEC(2009)1431 . Poročevalka podpira to razlago, vendar poleg tega ugotavlja, da je raven varnosti te vrste reaktorjev res posebno nezadovoljiva, vendar je omejena tudi pri vseh drugih vrstah reaktorjev, resne nesreče pa so mogoče pri vseh vrstah reaktorjev in v vseh državah.
V Kozloduju so z namenom razgradnje zaprli enoti 1 in 2 konec leta 2002, enoti 3 in 4 pa konec leta 2006. V obeh enotah, ki sta bili zaprti leta 2002, se lahko razgradnja nadaljuje takoj, brez prekinitve. V enotah 3 in 4 so mogoči le omejeni ukrepi za razgradnjo, saj je v njunih skladiščih še vedno izrabljeno gorivo. Za večjo varnost objekta in preprečitev morebitnega ponovnega začetka obratovanja obeh enot je treba gorilne elemente čim prej premestiti v zunanje skladišče in takoj začeti z razgradnjo.
Financiranje, potrebno za razgradnjo enot 1–4 Kozloduja, vključno z odlaganjem odpadkov in začasnim skladiščenjem gorivnih elementov, naj bi znašalo 1800 milijonov EUR
Odgovor Komisije z dne 25. 1. 2010 na vprašanje poročevalke Rebecce Harms. .
Ocenjeni stroški so npr. primerljivi s stroški dveh objektov z dvema enotama in istim reaktorjem v Greifswaldu v Zvezni republiki Nemčiji. Iz primerjave stroškov, navedenih za Greifswald, lahko za štiri reaktorje, ob upoštevanju deloma drugačnih pogojev, dobimo znesek 1780 milijonov EUR
Nemški zvezni urad za varstvo pred sevanjem: „Ermittlung von Einsparpotenzialen bei Stilllegung und Rückbau deutscher kerntechnischer Anlagen“, projekt 02 S 7778, po naročilu zveznega ministrstva za izobraževanje in raziskave. .
Vlada Republike Bolgarije je za naslednjo fazo razgradnje štirih reaktorjev na začetku zahtevala 202 milijona EUR. Financiranje, ki ga predlaga Komisija za razgradnjo v obdobju 2010–2013, znaša 180 milijonov EUR. Mednarodna skupnost (predvsem EU) je do leta 2006 zagotovila 340 milijonov EUR (PHARE), v letih 2007 in 2008 253 milijonov EUR (EBOR) in za leto 2009 89,5 milijona EUR. Skupaj bo finančna podpora razgradnji, zagotovljena do leta 2013, znašala okoli 860 milijonov EUR Tudi če delež sredstev do leta 2006 in za leto 2009 trenutno ni natančno znan, lahko izhajamo iz dejstva, da so stroški za razgradnjo in za upravljanje z radioaktivnimi odpadki do leta 2013, kot tudi za do sedaj predvideno skladiščenje izrabljenega goriva, večinoma pokriti.
Če upoštevamo delež, ki ga bo prispevala Bolgarija, lahko znesek 180 milijonov EUR, ki ga je za nadaljnjo razgradnjo predlagala Komisija, štejemo kot primernega.
Zgoraj omenjena zahteva po financiranju v višini 1800 milijonov EUR ne vključuje stroškov projekta odlaganja gorivnih elementov, kakor tudi ne finančna pomoč 300 milijonov EUR, ki jo je predlagala Komisija. Sedanja strategija Bolgarije, se pravi predelava zunaj Evropske unije, kot je omenjeno že zgoraj, ni sprejemljiva zaradi pomanjkljive varnosti in zaščite. V tretjem poročilu Skupne konvencije sta kot razloga za odločitev za predelavo namesto direktnega odlaganja navedena nezadostna finančna sredstva in preprečevanje nevzdržne obremenitve bodočih generacij.
Argument o obremenitvi bodočih generacij ne prepriča. Pri predelavi se ne uniči nobena od snovi, ki nastanejo pri uporabi jedrske energije, torej se ohranja tudi za bodoče generacije.
EU bi morala zagotoviti manjkajoča sredstva, da bi se predelava kar najhitreje končala. Ne bi smeli sklepati novih pogodb o predelavi, preveriti pa bi morali tudi možnost preklica obstoječih pogodb. Po podatkih Komisije
Dodatni odgovori Komisije z dne 2. 2. 2010 na vprašanje poročevalke Rebecce Harms. so bila že zagotovljena finančna sredstva uporabljena za izgradnjo skladišča in nabavo vsebnikov CONSTOR za vse izrabljeno gorivo iz enot 1–4. Iz proračuna 120 milijonov EUR, ki je na voljo do leta 2013 za upravljanje z izrabljenim gorivom, se bodo financirali ukrepi za pospeševanje razpoložljivosti vseh zmogljivosti skladiščenja in hitro izvedbo postopka za izbiro lokacije za odlagališče, kot tudi ukrepi za preučitev geološke ustreznosti.
Predlog Komisije za uredbo o finančni pomoči v okviru Programa Kozloduj vključuje tudi podporo energetskim projektom, kar poročevalka zavrača.
Republika Bolgarija je za energetske projekte že do leta 2009 prejela podporna sredstva EBOR v višini več kot 259 milijonov EUR. Po podatkih Komisije gre predvsem za podpiranje večje energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije.
KOM(2009)0581 končno To je Bolgariji omogočilo, da je zmanjšala emisije CO 2 pri proizvodnji električne energije, ki je bila na splošno bolj prijazna okolju. Bolgarija pa se je na drugi strani odločila, da bo svoje zmogljivosti za proizvodnjo električne energije širila s pomočjo jedrske energije. To bi lahko sicer ob hkratnem prenehanju uporabe premoga v omejenem obsegu zmanjšalo emisije CO 2 , vendar bi pomenilo večjo obremenitev ljudi in okolja z radioaktivnostjo kot tudi večje tveganje zaradi možnosti motenj. Ker pa vsak euro, vložen v energetsko učinkovitost, precej hitreje in večkratno zmanjša emisije toplogrednih plinov, kot pa euro, vložen v izgradnjo jedrske energije, vztrajanje pri jedrski energiji dejansko vodi k višjim emisijam kot druge strategije.
Enoti 1 in 2 sta bili zaprti pred osmimi leti, enoti 3 in 4 pred več kot tremi leti, zgolj 5 let pred predvidenim koncem obratovanja. Za načrtovanje in izgradnjo nadomestnih zmogljivosti je bilo torej dovolj časa, zaradi finančne podpore EBOR pa tudi dovolj možnosti. Nadaljnja podpora bi bila izkrivljanje konkurence v škodo drugih držav oziroma proizvajalcev, kar po pravu EU ni dopustno.
V Bolgariji po letu 2007 (po zaprtju enot 1–4 jedrske elektrarne Kozloduj) ni bilo težav s preskrbo z električno energijo.
ENTSOE 2009 Nadomestitev proizvodnih zmogljivosti za ohranjanje zanesljivosti preskrbe z energijo v Bolgariji torej ni potrebna. Če naj se termin „regija“ v predlogu Komisije nanaša tudi na območja zunaj Bolgarije, bi bilo treba najprej preučiti preskrbo teh držav z energijo. Ker sosednje države z izjemo Romunije in Grčije niso članice EU, bi bilo treba tudi preveriti, koliko se sme na ta način podpirati njihovo preskrbo s sredstvi EU. Poleg tega prejemajo bolgarski upravljavci obratov za preskrbo z električno energijo prihodke iz izvoza. Ta izvoz se ne sme financirati s sredstvi EU.
Ob upoštevanju zagotovitve 120 milijonov EUR za nadaljnje upravljanje z izrabljenim gorivom se zdi predlog Komisije v zvezi z razgradnjo ustrezen.
Nadaljevanje podpore iz proračuna EU ustreza interesom EU glede varnosti uporabe jedrske energije.
Dodelitev podpornih sredstev prek EBOR je ustrezna.
Brez te podpore ni mogoče izključiti ponovnega začetka obratovanja reaktorjev 3 in 4 v Kozloduju, kar bi pomenilo veliko nevarnost motenj. Težje motnje ne bi prizadele le Republike Bolgarije.
Republika Bolgarija do sedaj ni zagotovila zadostnih sredstev za razgradnjo. Brez sredstev EU najbrž ni nobenega zagotovila, da se bodo ukrepi razgradnje za varstvo ljudi in okolja nadaljevali v potrebnem obsegu.
Ker zaenkrat ni dovolj finančnih sredstev, sredstva EU prispevajo k temu, da se pri ukrepih za razgradnjo dosega visoka raven varnosti za varstvo ljudi in okolja.
Uporabo sredstev EU je treba omejiti na razgradnjo reaktorjev 1–4 v Kozloduju in pri tem na točno določene projekte, kot tudi na hitro izgradnjo suhega skladišča in odlagališča gorilnih elementov. Spremembe in prilagoditve uvodnih izjav in členov natančneje določajo uporabo zagotovljenih sredstev in jih vežejo na prednostne cilje EU, ki so ohranitev visokih standardov varnosti pri razgradnji in uvedbi liberaliziranega trga z energijo prek preprečevanja dolgoročnejših izkrivljanj konkurence.
Člen 6 uredbe naj bi omogočil učinkovit nadzor nad uporabo sredstev EU in nad časovno primernostjo te uporabe. Tu pride prav obveščenost o aktualnem stanju postopka za izdajo dovoljenj. Poleg tega je treba redno preverjati, ali uporaba sredstev EU povzroča izkrivljanje konkurence.
26. 4. 2010
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o predlogu Uredbe Sveta o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji „Program Kozloduj”
( KOM(2009)0581 – C7‑0289/2009 – 2009/0172(NLE) )
Pripravljavka mnenja:
Helga Trüpel
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Litva, Slovaška in Bolgarija prejemajo finančno pomoč Skupnosti, ki pomeni podporo prizadevanjem teh držav pri uveljavljanju njihove zaveze za zaprtje prve generacije jedrskih reaktorjev. Pomoč Bolgariji ureja pristopna pogodba in naj bi se končala leta 2009, pomoč Litvi in Slovaški pa se bo nadaljevala do leta 2013. V času pogajanj o večletnem finančnem okviru Bolgarija še ni bila članica EU in je poleg tega sprejela sklep o razgradnji dokaj pozno, zato v večletni finančni okvir 2007–2013 ni bila vključena nobena določba za financiranje po letu 2009.
Finančna pomoč, dodeljena do leta 2009, je bila namenjena predvsem pripravam na razgradnjo. Predlaga se podaljšanje podpore Bolgariji za spremljanje in zagotavljanje varnega vzdrževanja in razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj v skladu s sprejetim načrtom. Predlog tudi vsebuje nadaljnje blažilne ukrepe na energetskem področju. Potreben finančni prispevek Skupnosti bo skupaj 300 milijonov EUR v letih 2010–2013. Pomoč bo na razpolago kot prispevek Skupnosti Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ki ga upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj.
Komisija je svoj predlog za nadaljevanje pomoči za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj predstavila oktobra 2009, v času proračunskega postopka za leto 2010. Proračunski predlog za leto 2010 je bil vključen v pisni predlog spremembe predhodnega proračuna 2. Ker je predlog prispel zelo pozno, je proračunski organ postavil pred velik izziv, saj bi morale proračunske zahteve za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj spadati v razdelek 1a, tako kot evropski načrt za oživitev gospodarstva, za katerega sta bili leta 2010 potrebni skoraj 2 milijardi EUR. Ob upoštevanju politične zaveze iz pristopnih pogajanj in nesporne potrebe po zagotovitvi varne razgradnje starih jedrskih tehnologij je bilo sklenjeno, da je treba najti sredstva za Kozloduj. Končno je bilo 75 milijonov EUR proračunskih sredstev, potrebnih za leto 2010, zagotovljenih z mobilizacijo instrumenta prilagodljivosti.
Naknadno financiranje v višini 225 milijonov EUR v obdobju 2011–2013 bi moralo biti načeloma v razdelku 1a. Komisija je v finančno načrtovanje za to obdobje vključila potrebne vsote. Skupaj z drugimi predvidenimi spremembami se rezerva v razdelku 1a hitro zmanjšuje in se približuje 34 milijonom v letu 2012. Rezerva naj bi bila rahlo višja v letih 2011 in 2013. V oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga, priloženi predlogu, Komisija priznava, da bi predlog lahko zahteval uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma. Ker se za program ne uporablja postopek soodločanja, v skladu s točko 38 Medinstitucionalnega sporazuma finančni referenčni okvir, ki bi ga morda želel vključiti Svet, ne bo vplival na pristojnosti proračunskega organa. O zneskih se bo zato odločalo v okviru letnega proračunskega postopka.
Financiranje tega programa ne sme ogroziti obstoječih programov in prednostnih nalog iz razdelka 1a. Zato se lahko za večletno financiranje doseže trajnostna in učinkovita rešitev v okviru vmesnega pregleda tekočega večletnega finančnega okvira, za katerega se morata pred koncem prvega semestra 2010 predložiti sprememba in pregled.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1 a (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1a. Meni, da je predlog uredbe Sveta v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira 2007–2013, ampak, da je rezerva v podrazdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo omejena; poudarja, da financiranje novih dejavnosti ne sme ogroziti obstoječih programov in pobud v podrazdelku 1a;
Predlog spremembe
2
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1 b (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1 b. Glede na to ponovno poziva, naj se predloži večletna strategija za program razgradnje Kozloduj in za preostale politične prednostne naloge, opredeljene v podrazdelku 1 a v povezavi z vmesnim pregledom tekočega večletnega finančnega okvira, in konkretni predlogi za prilagoditve in spremembe tega okvira še pred koncem prvega semestra 2010 z uporabo vseh razpoložljivih mehanizmov, ki jih omogoča Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, zlasti točke 21 do 23 tega sporazuma;
Predlog spremembe
3
Osnutek zakonodajne resolucije
Odstavek 1 c (novo)
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe
1c. Poudarja, da se letni znesek za program razgradnje Kozloduj določi v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Referenčni znesek za izvedbo Programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 znaša 300 milijonov EUR.
1. Referenčni znesek, v smislu točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, ki je potreben za izvedbo programa Kozloduj v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 znaša 300 milijonov EUR.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
8.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
30
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Andrea Cozzolino, Jean-Luc Dehaene, Isabelle Durant, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Jens Geier, Estelle Grelier, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Vladimír Maňka, Barbara Matera, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Dominique Riquet, Sergio Paolo Francesco Silvestris, László Surján, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Frédéric Daerden, Riikka Manner
8. 4. 2010
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o predlogu Uredbe Sveta o finančni pomoči Skupnosti v zvezi z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji
( KOM(2009)0581 – C7‑0289/2009 – 2009/0172(CNS) )
Pripravljavka mnenja: Antonija Prvanova (
Antonyia Parvanova )
KRATKA OBRAZLOŽITEV
V skladu s členom 30 Protokola k pristopni pogodbi za Bolgarijo in Romunijo, je Bolgarija izpolnila svojo obvezo in zaprla prvi, drugi, tretji in četrti reaktor jedrske elektrarne Kozloduj. Zdaj nadaljuje z razgradnjo teh štirih enot.
Bolgarska vlada je zaradi varnosti in ekonomskih razlogov leta 2006 predlagala, naj se v skladu z mednarodno najboljšo prakso namesto strategije odloženega razstavljanja uporabi strategija takojšnjega razstavljanja, pri čemer je treba poskrbeti za pravočasna dodatna sredstva, da bi se zagotovil varen postopek razgradnje.
Sprememba pri strategiji za razstavljanje in razgradnjo ter posledice za obvezno financiranje in izpolnjevanje obvez glede jedrske elektrarne Kozloduj so zadosten razlog za finančno pomoč Skupnosti, ki bi zagotovila najvišjo raven varnosti in spoštovanja okoljskih standardov med razstavljanjem in razgradnjo enot 1 do 4.
Poleg tega so druge države članice, kot sta Slovaška in Litva, koristnice podobnega podpornega programa za razgradnjo jedrskih elektrarn, ki bo trajal do leta 2013, medtem ko se je podpora Bolgariji končala leta 2009. Izvajanje načel Skupnosti o solidarnosti in enakem ravnanju med državami članicami je dodatni razlog za podaljšanje finančne pomoči Skupnosti.
Podporo Skupnosti pri razgradnji enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj je treba nameniti enemu samemu cilju: zagotovitvi varnega in pravočasnega postopka razgradnje, ob tem pa zagotoviti najvišjo raven preglednosti in varstva okolja.
Zato je zlasti treba poudariti varnost in spoštovanje okoljskih standardov v vsakem koraku postopka razgradnje, kar je v skladu z obstoječo zakonodajo, kot je Direktiva Sveta 96/29/EURATOM o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja. Posebno pozornost je treba nameniti tudi varstvu zdravja delavcev pri dejavnostih razgradnje tako, da se dolgoročno spremlja njihovo zdravstveno stanje.
Preglednost je bistven element za zagotavljanje splošnega razumevanja in vključevanja javnosti v odločanje glede postopka razgradnje kot tudi glede prihodnjih vprašanj, povezanih s to razgradnjo, kot je na primer dokončno odlaganje radioaktivnih odpadkov. Zato je izpolnitev obveznosti mednarodnih konvencij, ki že vsebujejo nacionalne, mednarodne in čezmejne zahteve, kot je Aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998, ključnega pomena za zagotovitev dostopa do informacij, udeležbe javnosti in preglednosti.
Ob pregledu določb predložene uredbe, ki navaja ukrepe v energetskem sektorju, ki bi omilili posledice zaprtja enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj, se zdi bistveno upoštevati, da bo breme za sektor energetike in električne energije ter okolje bistveno večje, kot je bilo sprva pričakovano. Ocenjuje se na primer, da bo izguba proizvodnih zmogljivosti zaradi zgodnjega zaprtja štirih reaktorjev povzročila občutno povečanje izpustov toplogrednih plinov, 15 TWh za obdobje od 2011 do 2013 z izpusti CO2, ki bodo znašali 1,2 Gg/GWh, kar pomeni približno 18 000 Gg ali 18 000 kt dodatnega učinka CO2 za Bolgarijo, zaradi česar bi bilo treba dodatno znižati izpuste CO2.
Zgodnje zaprtje štirih reaktorjev je imelo za skupno dolgoročno posledico kršitev glavnih načel današnje evropske energetske strategije: trajnost in zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov, varnost oskrbe z energijo in konkurenčnost v energetskem sektorju. Izpad zaradi prenehanja delovanja enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj je bilo treba pokriti z obsežnim primarnim uvozom energije in z uvoženimi ter domačimi viri iz fosilnih goriv.
Podaljšanje finančne pomoči Skupnosti bolgarskemu energetskemu sektorju je zato bistveno, da bi se zagotovilo ustrezno ukrepanje glede dolgoročnih posledic zgodnjega zaprtja štirih reaktorjev na okolje, gospodarstvo in varno oskrbo z energijo v regiji. Ob zagotavljanju, da finančna pomoč Skupnosti ne vodi v izkrivljanje konkurence, je treba obnovljeno strategijo za blažitvene ukrepe v energetskem sektorju osredotočiti na varnost in zanesljivost oskrbe z energijo, diverzifikacijo porabe energije, spodbujanje energije iz obnovljivih virov, zmanjšanje izpustov ogljikovega dioksida in energetsko učinkovitost.
Komisija naj tudi zagotovi, da bo pomoč Skupnosti skladna s finančno uredbo in ustreznimi pravili za izvajanje za ta način upravljanja proračuna tako, da opravi tako imenovano oceno četrtega stebra ali oceno o skladnosti z mednarodno sprejetimi standardi oziroma vsaj glede računovodstva, revizij, notranjega nadzora in postopkov javnih naročil EBOR.
Treba je zagotoviti natančnost in skladnost s strategijami Evropske unije o okolju in energiji, da bi finančna pomoč Skupnosti omogočila učinkovito in optimalno razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozlodij.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko, kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Uvodna izjava 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(1) Bolgarija se je zavezala, da bo zaprla enoti 1 in 2 ter enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma do 31. decembra 2006 in naknadno te enote razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila določena v okviru programa Phare v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo.
(1) Bolgarija se je zavezala, da bo zaprla enoti 1 in 2 ter enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj do 31. decembra 2002 oziroma do 31. decembra 2006 in naknadno te enote razgradila. Evropska unija je izrazila pripravljenost, da do leta 2009 še naprej zagotavlja finančno pomoč kot podaljšanje predpristopne pomoči, ki je bila določena v okviru programa Phare v podporo prizadevanjem Bolgarije za razgradnjo. Evropska unija je tudi politično zagotovila, da se bo možnost nadaljevanja podpore Skupnosti obravnavala v okviru celostnega pregleda finančne perspektive za obdobje 2007-2013.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2a) Načela Skupnosti za solidarnost in enako ravnanje zahtevajo enak pristop, tako v preteklosti kot danes, za vse države članice, ki potrebujejo finančno pomoč za razgradnjo delov jedrskih elektrarn, kot je navedeno v njihovih pristopnih pogodbah in v priloženih protokolih.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(5) Enako pomembno je, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja in hkrati blaži socialni in gospodarski vpliv predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanega varnostnega standarda .
(5) Enako pomembno je, da se uporabljajo lastna sredstva jedrske elektrarne Kozloduj, saj to prispeva k razpoložljivosti potrebnega strokovnega znanja, krepi znanje in veščine , hkrati pa blaži socialni in gospodarski vpliv predčasnega zaprtja z neprekinjenim zaposlovanjem osebja iz zaprte jedrske elektrarne. Neprekinjena finančna podpora je zato pomembna za ohranjanje zahtevanih varnostnih, zdravstvenih in okoljskih standardov .
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6) Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori za nadaljnji razvoj blažilnih ukrepov na področju energetike glede na obseg izgube zmogljivosti z zaprtjem jedrskih enot in njihovim vplivom na zanesljivo oskrbo v regiji.
(6) Unija prav tako priznava potrebo po finančni podpori za nadaljnji razvoj blažilnih ukrepov na področju energetike glede na obseg izgube zmogljivosti z zaprtjem jedrskih enot in njihovim vplivom na okolje, cene energije za potrošknike in zanesljivo oskrbo v regiji ter na količino izpustov toplogrednih plinov od nadomestitve proizvodnje iz enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj z obsežnim primarnim uvozom energije ter z uvoženimi in domačimi viri iz fosilnih goriv.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6a) Izguba proizvodnih zmogljivosti zaradi zgodnjega zaprtja štirih reaktorjev, je povzročila občutno povečanje izpustov toplogrednih plinov, 15 TWh za obdobje od 2011 do 2013 z izpusti CO2, ki bodo znašali 1,2 Gg/GWh, kar pomeni približno 18.000 Gg ali 18.000 kt dodatnega učinka CO2 za Bolgarijo, zaradi česar bi bilo treba dodatno znižati izpuste CO2.
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 6 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(6b) Blažilni ukrepi za zmanjšanje socialno-ekonomskega vpliva zaprtja enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj, kot so programi preusposabljanja prizadetega osebja, da bodo lahko svoje veščine uporabili v drugih sektorjih, na primer v sektorju industrijskih raziskav ali v sektorju obnovljivih virov električne energije, bi lahko zahtevali finančno pomoč EU.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Uvodna izjava 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(7) Zato bi bilo treba iz splošnega proračuna Evropske unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj med leti 2010 in 2013.
(7) Zato bi bilo treba iz splošnega proračuna Evropske unije zagotoviti sredstva v višini 300 milijonov EUR za financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj in za ukrepe za blažitev v energetskem sektorju med leti 2010 in 2013.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Uvodna izjava 8
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(8) Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. Z dodeljenimi sredstvi je treba financirati tudi ukrepe za nadomestitev izgube proizvodnih zmogljivosti v skladu s pravnim redom Skupnosti.
(8) Dodelitev sredstev iz splošnega proračuna Evropske unije za razgradnjo jedrske elektrarne ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence pri ponudnikih električne energije na energetskem trgu Unije. S temi dodeljenimi sredstvi bi bilo treba financirati tudi ukrepe za nadomestitev izgube proizvodnih zmogljivosti v skladu s pravnim redom Skupnosti, spodbujati ukrepe za varčevanje z energijo in spodbujati energijo iz obnovljivih virov .
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11) Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj, je treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.
(11) Da se zagotovi kar najbolj učinkovita razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj in da se kar najbolj zmanjšajo možnosti za okoljske posledice , je treba uporabiti najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke posebnosti enot, ki jih je treba zapreti.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(11a) Da bi se zagotovil dostop do informacij, udeležba javnosti in preglednost, bi bilo treba med razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj sprejeti vse potrebne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti, določenih v mednarodnih konvencijah, ki že določajo potrebne zahteve v nacionalnem, mednarodnem ali čezmejnem okviru, kot je aarhuška konvencija z dne 25. junija 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Uvodna izjava 12 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(12a) Dejavnosti v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj se bodo izvedle v skladu s temeljnim ciljem zaščititi delavce in širšo javnost od škodljivih učinkov ionizirajočega sevanja, kot je navedeno v obstoječi zakonodaji, zlasti v Direktivi Sveta 96/29/EURATOM z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja 1 , s čimer bi se zagotovila najvišja raven varnosti in zaščite za zdravje delavcev in širše javnosti.
---------------
1 UL L 159, 29.6.1996, str. 1.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Uvodna izjava 13 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13a) Členi 53d, 108a in 165 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 1 , in člena 35 in 43 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti 2 navajajo pogoje, ki jih je treba upoštevati pri skupnem načinu izvajanja proračuna.
------------
1 UL L 248, 16. 9. 2002, str. 1.
2 UL L 357, 31. 12. 2002, str. 1.
Obrazložitev
Poleg finančne uredbe in pravil o izvajanju lahko Komisija izvaja svoj proračun skupaj z mednarodnimi organizacijami, če te izpolnjujejo merila, s katerimi so njihova zagotovila enakovredna mednarodno sprejetim standardom vsaj na področju računovodstva, pregledovanja, notranjega nadzora in postopki javnih naročil.
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Uvodna izjava 13 b (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(13b) Primer Kozloduj mora služiti kot zgled, Komisija pa mora pripraviti popoln in natančen proračun za razgradnjo, da bi analizirala in napovedala stroške razgradenj jedrskih elektrarn v prihodnje.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Člen 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Ta uredba uvaja program, ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Skupnosti za razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in posledic njihovega zaprtja v Bolgariji (v nadaljevanju: Program Kozloduj).
Ta uredba uvaja program, ki določa podrobna navodila za uporabo finančne pomoči Skupnosti za razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in posledic za okolje, gospodarstvo in varnost dobave energije v regiji njihovega zaprtja v Bolgariji (v nadaljevanju: Program Kozloduj).
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Člen 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prispevek Skupnosti Programu Kozloduj se dodeli za zagotavljanje finančne podpore za ukrepe v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU in za posodobitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne Kozloduj, ter druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti v Bolgariji.
Prispevek Skupnosti Programu Kozloduj se dodeli za zagotavljanje finančne podpore za ukrepe v zvezi z razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, ukrepe za sanacijo okolja v skladu s pravnim redom EU in za posodobitev obstoječih proizvodnih zmogljivosti, ki so potrebne za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti štirih reaktorjev jedrske elektrarne Kozloduj, ter druge ukrepe, ki izhajajo iz odločitve o zaprtju in razgradnji te elektrarne in ki prispevajo k potrebnemu prestrukturiranju, sanaciji okolja in posodobitvi sektorjev proizvodnje, prenosa in distribucije energije v Bolgariji, kakor tudi k večji varnosti oskrbe z energijo in k izboljšanju energetske učinkovitosti v Bolgariji ob spodbujanju ukrepov za varčevanje z energijo in energije iz obnovljivih virov . Finančna podpora se lahko zagotovi tudi za blažitev socialno-ekonomskega prehoda v prizadetih skupnostih, na primer z razvojem novih trajnih delovnih mest in industrijskih panog.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Znesek odobritev za Program Kozloduj se lahko v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa ter se zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.
3. Znesek odobritev za Program Kozloduj se lahko v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 pregleda, da se upošteva napredek pri izvajanju programa ter o dolgoročnih vplivih in posledicah za okolje, gospodarstvo in zanesljivost oskrbe zaradi zaprtja enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj , in da se zagotovi, da načrtovanje in dodelitev sredstev temeljita na dejanskih finančnih potrebah in absorpcijski sposobnosti.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija lahko revidira uporabo pomoči, in sicer lahko revizijo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali zunanji organi po njeni izbiri. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Skupnostjo in EBOR o sredstvih Skupnosti, namenjenih Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, in v obdobju petih let po datumu plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.
1. Komisija spremlja in lahko revidira uporabo pomoči bodisi neposredno s pomočjo svojih uslužbencev bodisi s pomočjo drugih zunanjih organov, ki jih sama izbere. Take revizije se lahko opravljajo kadar koli med trajanjem sporazuma med Skupnostjo in EBOR o sredstvih Skupnosti, namenjenih Mednarodnemu podpornemu skladu za razgradnjo jedrske elektrarne Kozloduj, in v obdobju petih let po datumu plačila dolgovanega zneska. Če je potrebno, lahko Komisija v skladu z ugotovitvami revizije izda odločbo o izterjavi.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij.
2. Osebje Komisije in zunanje osebje, ki ga je Komisija pooblastila, ima ustrezno pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in vseh informacij, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšnih revizij. Revizija obsega tudi stanje pri izdajanju odobritev za razgradnjo.
Obrazložitev
Za zagotovitev pravočasne uporabe sredstev in za boljši nadzor pravilnosti te uporabe.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Člen 7
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija zagotovi izvajanje te uredbe ter v rednih časovnih presledkih poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija opravi vmesni pregled , kakor je določeno v členu 3(3).
Komisija zagotovi izvajanje te uredbe ter vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija opravi vmesno in naknadno vrednotenje , kakor je določeno v členu 3(3), ter o obeh poroča Evropskemu parlamentu .
Naknadno vrednotenje vsebuje popoln in natančen proračun stroškov za razgradnjo jedrske elektrarne, da se lahko načrtujejo stroški prihodnjih razgradenj. Analizira tudi ekonomske, socialne in okoljske stroške, pri tem pa se osredini na vpliv preostalega prostega sevanja in posledice za varnost in dobavo.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Člen 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7a
Komisija pred podpisom sporazuma o podpori opravi oceno ustreznosti v skladu z mednarodno sprejetimi standardi vsaj za računovodstvo, pregledovanje, notranji nadzor in postopke javnega naročanja Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR).
Obrazložitev
Poleg finančne uredbe in pravil o izvajanju lahko Komisija izvaja svoj proračun skupaj z mednarodnimi organizacijami, če te izpolnjujejo merila, s katerimi so njihova zagotovila enakovredna mednarodno sprejetim standardom vsaj na področju računovodstva, pregledovanja, notranjega nadzora in postopki javnih naročil.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
7.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
47
7
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Paolo Bartolozzi, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Esther de Lange, Anne Delvaux, Bas Eickhout, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Holger Krahmer, Jo Leinen, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panajotov (Vladko Todorov Panayotov), Gilles Pargneaux, Antonija Prvanova (Antonyia Parvanova), Andres Perello Rodriguez, Mario Pirillo, Pavel Poc, Frédérique Ries, Anna Rosbach, Oreste Rossi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Teodoros Skilakakis (Theodoros Skylakakis), Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Bill Newton Dunn, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Bart Staes, Mihailis Tremopulos (Michail Tremopoulos), Thomas Ulmer, Marita Ulvskog
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
28.4.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
47
4
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Sajjad Karim, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Jens Rohde, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Niki Tzavela, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Matthias Groote, Cristina Gutiérrez-Cortines, Rebecca Harms, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Ivari Padar, Vladko Todorov Panayotov, Markus Pieper, Mario Pirillo, Vladimír Remek, Frédérique Ries, Theodoros Skylakakis, Silvia-Adriana Ţicău, Hermann Winkler
