Tematska strategija za urbano okolje
Okolje
2006-09-26 - 14:20
Strategija za urbano okolje, ki jo je Komisija objavila v začetku leta, predlaga vrsto ukrepov, s katerimi naj bi se doseglo boljše izvajanje evropske okoljske zakonodaje na lokalni ravni. Lokalne oblasti naj bi prevzele več pobude za trajnostno urbano upravljanje, medtem ko bi jim morale države članice pri tem nuditi podporo in bolje izkoriščati možnosti, ki jih ponuja Unija.
Evropski parlament je v torek s 448 glasovi za, 49 proti in 110 vzdržanimi glasovi sprejel resolucijo, s katero pozdravlja ugotovitve Komisije, vendar obenem obžaluje, da v nasprotju z nameni šestega okoljskega akcijskega programa ni predlagala nobenih pravno zavezujočih ukrepov in rokov za obravnavo katerega koli izmed zastavljenih ciljev. Kot v poročilu na lastno pobudo ugotavlja poslanec Gyula HEGYI (PES, HU) , je eden od ciljev strategije med drugim tudi povečanje okoljske učinkovitost evropskih mest z zmanjšanjem birokracije in boljšim izvajanjem okoljske politike ter dolgoročnega okoljskega planiranja.
Okrog 80 odstotkov evropskega prebivalstva živi v urbanih območjih, odbor za okolje pa opozarja, da so njihove potrebe in interesi v skladih, projektih, pobudah in strategijah Unije zelo slabo zastopani. Prav zapostavljanje urbanih in predmestnih problemov je pripeljalo do nemirov in kriz v nekaterih članicah. Na ravni EU naj bi se zato vzpostavil okvir za lokalne pobude, ki bi temeljile na najboljših praksah, izbira rešitev in ciljev pa bi bila prepuščena lokalnim oblikovalcem politik. Ključni element okvira je, da bi morale prestolnice in mestna strnjena naselja z več kot 100 tisoč prebivalci (tj. približno 500 največjih mest v Uniji) sprejeti načrte upravljanja urbanega okolja, ki bi morali vključevati cilje za dosego trajnostnega okolja in izvajati ustrezen sistem upravljanja.
Poslanci se zavzemajo za izboljšanje postopka demokratičnega odločanja na lokalni ravni, tudi z uporabo referendumov in spletnih storitev, tako za izvajanje javnomnenjskih raziskav, kakor tudi za boljše informiranje javnosti. Ključna točka pa je izobraževanje uslužbencev lokalnih oblasti in oblikovalcev politik, kar bi poglobilo njihovo ozaveščenost o trajnosti.
Trajnostno urbano upravljanje
Poslanci pozivajo Komisijo, naj predlaga ciljne količine za zelene površine na prebivalca za nov urbani razvoj, s čimer bi preprečili krčenje teh površin na urbanih območjih, ki cilja ne bi dosegala. Članice pozivajo, naj dajo v svojih strateških okvirih in operativnih programih prednost projektom, ki omejujejo gradnjo na zelenih površinah in spodbujajo gradnjo na industrijskih območjih, ter da spodbujajo sajenje mestnih dreves in določitev večjega števila zelenih površin. Prav tako podpirajo spodbujanje kompostiranja namesto sežiganja rastlinskih odpadkov in menijo meni, da je treba več pozornosti nameniti preprečevanju in odstranjevanju umazanije, odpadkov, grafitov, živalskih iztrebkov in prekomernega hrupa iz stanovanjskih in avtomobilskih glasbenih naprav.
Trajnostni mestni promet
Parlament predlaga, da bi v obdobju 2002-2012 v mestnih središčih dosegli vsaj petodstotno povečanje potniških kilometrov z javnim prevozom in kolesarjenjem na račun zmanjšanja prevozov z osebnimi avtomobili. Načrti trajnostnega mestnega prevoza bi morali spodbujati kolesarjenje in hojo z izgradnjami mrež kolesarskih stez in zagotovitvijo varnih poti ter križišč za pešce. Spodbujati bi morali javni prevoz in razvoj njegove infrastrukture ter razširjati informacije o že obstoječih dobrih primerih, kot je uvedba celovitih sistemov določanja cen in vozovnic ter razvoj sistemov P+R. Z omejevanjem parkiranja in pristojbinami za vožnjo v mestnih središčih (primer Londona in Stockholma) pa bi morali načeti problem naraščajoče uporabe osebnih avtomobilov.
Poleg dragih sistemov podzemne železnice so na voljo tudi druge možnosti sodobnega javnega prevoza. Tako tramvaj doživlja preporod po vsej Evropi: del prog se lahko zgradi pod nivojem cest ("pre-metro"), v zunanjih delih mesta pa lahko potekajo po zaprtih trasah kot t.i. "hitri tramvaji". Uporaben sestavni del mrež javnega prevoza je tudi predmestna električna železnica. Celovit sistem določanja cen in vozovnic pa bi moral zajemati tudi sistem predmestne železnice in ustrezni del nacionalnih železnic.
Poslanci so še prepričani, da ima nočni javni prevoz pomembno vlogo v sodobnem urbanem življenju. Mladim, ki živijo v predmestjih, na primer omogoča udeležbo v mestnem življenju in zmanjšuje število t.i. "disko nesreč" na cestah.
Parlament tudi opozarja države članice na odgovornost, da pri načrtovanju mest upoštevajo najbolj ranljive uporabnike prevoza, na primer z znižanjem omejitev hitrosti ali vzpostavitvijo območij brez avtomobilov v mestnih središčih ali stanovanjskih naseljih, s ciljem 50-odstotnega zmanjšanja smrti na cestah do leta 2010, kot je to navedeno v Beli knjigi o evropski prometni politiki. Omejitev hitrosti v mestnih središčih in drugih stanovanjskih območjih (ali v celotnem mestu) namreč zmanjšuje število prometnih nesreč (zlasti hujših) in pomeni manj emisij onesnaževalcev zraka in manj hrupa. Poslanci menijo, da bi morala biti primerna omejitev hitrosti med 30 km/h in 50km/h, vendar naj bo odločitev odvisna od lokalnih okoliščin in navad.
Trajnostno urbanistično načrtovanje
Za reševanje problema podnebnih sprememb v mestih (pomanjkanje naravnega prezračevanja povzroča obdobja z zelo visokimi temperaturami in močno onesnaženosti zraka) bi bilo treba v urbanistično načrtovanje vključiti raziskave podnebja v mestih, saj bi se le tako lahko izognili učinku vetrovnika, ki ga povzročajo visoke zgradbe, obenem pa ne bi smeli pozabiti, da izguba zelenih površin zmanjšuje naravno prezračevanje
Zaradi svetovnih sprememb podnebja lahko v prihodnje računamo na še bolj vroča poletja in nujni ukrepi proti vročinskim valovom so ključnega pomena za vsa evropska mesta, razen morda nekaterih nordijskih skupnosti. Osnovni ukrepi so preprosti: več vode, več zelenih površin, zmanjšanje emisij iz avtomobilov in, v nekaterih primerih, klimatske naprave. Vendar pa so zelene strehe in pročelja, sveža voda in naravni sistemi hlajenja veliko boljši od klimatskih naprav, ki slabo vplivajo na zdravje posameznikov in svetovno podnebje.
Blokovska naselja in mestna jedra
Poročevalec se je podrobneje posvetil tudi povsod prisotnim, a premalokrat obravnavanim urbanim problemom. Tako v starih kot novih državah članicah na desetine milijonov ljudi živi v množično zgrajenih montažnih stanovanjskih blokih. Ta se v mnogih mestih na Zahodu spremenijo v geta, tako v etničnem kot socialnem pomenu te besede. Za rehabilitacijo teh predmestij so potrebni kompleksni socialni, kulturni in okoljski programi. Potrebne so dobre šole in poklicno izobraževanje, službe s pogodbami za nedoločen čas, razumevanje različnih kultur (lokalnih in kultur države izvora), dober javni prevoz do centra in delovnih mest ter šol. V Srednji Evropi se večina teh stanovanjskih blokov še ni spremenila v geta, saj večina ljudi, ki živijo v njih, še vedno pripada nižjemu srednjemu sloju. V njihovem primeru pa je zaskrbljujoče fizično stanje, v katerem se nahajajo te zgradbe. Zato predstavlja v državah EU10 popravilo in rehabilitacija stanovanjskih blokov ključni korak na poti k ohranitvi socialnega miru in izboljšanju življenja v mestih.
Mestno jedro ni le kraj za nakupovanje in urejanje upravnih zadev. Središče mesta je brez stanovalcev mrtvo in brez živahnega središča tudi mesto kot celota kljub raznovrstnosti posameznih okolišev deluje prazno. Stare hiše bi bilo treba obnoviti in spremeniti v primerna stanovanja, med drugim tudi za mlade pare z majhnimi otroki. Treba je spoštovati tradicionalno strukturo in arhitektonsko vrednost središča. Kljub temu pa zgodovinski spomeniki in navidezni spomeniki ne bi smeli ohromiti zdravega razvoja mestnih središč. Med ohranitvijo arhitekturne dediščine in obnovo mestnega središča je treba najti srednjo pot in ne pozabiti tudi na problem poudarja pomen obnove starih vodnih napeljav in kanalizacije. Za tovrstne posege bi morala biti državam članicam na voljo tudi sredstva iz evropskih skladov. Parlament se še zavzema, da ob tem ne sme priti do radikalnih sprememb, vendar dejansko obstaja potreba po novih stavbah, ki so včasih lahko skrite za starimi pročelji. Poleg novih stanovanj pa so seveda potrebne tudi šole, vrtci, knjižnice, mali javni vrtovi in druge javne ustanove.
20060922IPR10876 Poročilo: Gyula Hegyi - Tematska strategija za urbano okolje
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0233 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
