Pogovor z evropsko poslanko Romano Jordan Cizelj
Institucije
Slovenija
2008-05-20 - 10:52
Romana Jordan Cizelj (EPP-ED)
Poslanka Romana Jordan Cizelj je bila v Evropski parlament izvoljena na listi Slovenske demokratske stranke in je vključena v politično skupino Evropske ljudske stranke - Evropskih demokratov. Je podpredsednica odbora za razvoj in polnopravna članica odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter začasnega odbora za podnebne spremembe. V odboru za proračun deluje kot nadomestna članica.
Gospa Jordan Cizelj, junija bodo minila štiri leta od evropskih volitev, po katerih ste prišli v Parlament. Kakšna pričakovanja ste imeli takrat glede funkcije evropskega poslanca in kakšno se vam zdi vaše delo danes?
Predvsem sem si želela, da bi se čim prej ujela v delo, spoznala poti odločanja, pomen posameznih področij za oblikovanje evropskih politik in da bi temu primerno zastopala Slovenijo. To je bila ena od mojih želja. Drugi razlog za mojo odločitev pa je bil povezati politiko čim širše tudi s stroko, z nevladnimi organizacijami, skratka prispevati k temu, da jo naredim čim bolj življenjsko. Po štirih letih dela v Evropskem parlamentu je moj občutek izredno dober. Zdi se mi, da se tu poslanci lahko izkažemo s svojim delom, z argumenti, z vztrajnostjo. Je pa tudi res, da mora imeti človek za delo v taki veliki instituciji tudi dobre živce, kajti rezultat se včasih pokaže šele po zelo dolgem času, včasih pa tudi ne.
Med drugim ste članica začasnega odbora za podnebne spremembe. Kakšna je lahko v teh globalnih prizadevanjih vloga Evropskega parlamenta, kaj lahko stori, kje se vidi njegov prispevek?
Na področju podnebnih sprememb in nasploh pri okoljskih politikah je bil Parlament vedno precej dejaven in je spodbujal ostali dve instituciji k aktivnejši vlogi. Mislim, da ima veliko zaslug za vodilno vlogo Evrope na področju čistih tehnologij. Glede podnebnih sprememb smo tudi med prvimi zaznali, da je na začetku leta 2007 zgodil ključni premik, ko se je znanstvena sfera prvič uspela v veliki večini poenotiti in povedati, da se podnebne spremembe dogajajo in so v glavnem posledica človekove dejavnosti. Če pa so posledica človekovih dejavnosti in če si tega ne želimo, moramo seveda ukrepati. Ker pa je problem globalen, moramo ukrepati globalno. Zato pa rabimo neke dolgoročne strategije, ki morajo biti usklajene na politični ravni, kar se potem prenaša na ostala področja. Parlament je tako imenoval začasni odbor za podnebne spremembe, ki naj bi izoblikoval strategijo, ki posega horizontalno v delo ostalih odborov Evropskega parlamenta.
Sama delo v tem odboru kombiniram z delom v drugih dveh - odboru za industrijo in energetiko, torej za področji, kjer so glavni onesnaževalci, ter odboru za razvoj, kjer opozarjam na izzive, ki jih podnebne spremembe pomenijo za oblikovanje razvojne in humanitarne politike EU do tretjih držav. Gre za izredno pomembno vlogo, ki jo Unija mora odigrati, če resnično želi doseči mednarodno ukrepanje. V Evropi zdaj zelo poudarjamo le omejitev izpustov toplogrednih plinov, ampak to je le en element. Drugo, prav tako pomembno dejstvo je, da se podnebne spremembe že dogajajo in se je nanje treba prilagoditi. Prav to pa je področje, ki se najbolj dotika tretjih držav. In dokler v razvitih državah tega v svojih politikah ne bomo uravnotežili, tako dolgo, po mojem osebnem mnenju, ne bomo dosegli mednarodnega sporazuma, kjer bi tretje države, tudi revnejše, lahko odigrale pomembno vlogo.
Vaše poročilo o industrijski politiki v EU je na dnevnem redu majskega zasedanja v Strasbourgu. Nam ga lahko predstavite?
Industrijska politika je ena izmed pomembnih sestavin lizbonske strategije. Ne le kot panoga, ki daje nova delovna mesta, ampak kot panoga, ki spodbuja znanje in ustvarjalnost in je tudi njuna uporabnica. Kar 80 odstotkov evropskih naložb v raziskave in razvoj gre prav iz tega področja. Lizbonska strategija je skupna, na področju industrije pa države članice same oblikujejo politiko. Če želimo biti uspešni in učinkoviti pri uresničevanju lizbonske strategije, pa moramo oblikovati in izvajati ukrepe na evropski ravni. Komisija je leta 2005 oblikovala več horizontalnih in sektorskih pobud, lani pa je ocenila, kako uspešne so bile. Letos uvajamo nov cikel lizbonske strategije in Parlament se želi s tem poročilom odzvati na to, kar je bilo narejeno ter povedati, kakšni so naši prednostni cilji za naprej. Komisijo pozivamo, naj bo čim bolj uspešna pri pripravi trajnostne industrijske politike - spet se navezujem na podnebne spremembe. Poudarili smo pomen zaščite intelektualne lastnine, opozorili smo tudi na pomen podjetništva in na zmanjšanje birokracije ter izboljšanje zakonodaje, kar je izjemnega pomena za povečanje učinkovitosti.
Slovensko predsedovanje Svetu EU je zdaj že v zadnji četrtini. Kako bi ga ocenili vi in kaj menijo vaši kolegi iz drugih držav članic?
Menim, da je Slovenija s tem predsedovanjem bistveno pridobila na prepoznavnosti. Zanjo se zdaj ve kje leži, in se jo, vsaj na političnem nivoju, zagotovo loči od Slovaške. Nek uvod v to je bila uvedba evra, zdaj pa smo s predsedovanjem tudi številnim ljudem, ki soustvarjajo evropske politike, ponudili priložnost, da pridejo v našo državo in jo spoznajo na lastne oči. Tudi glede strokovnega pokrivanja vsebin predsedovanje ocenjujem kot uspešno. Menim, da je prav, ker smo tudi mi na svoj način pomagali, organizirali številne dogodke ob letu medkulturnega dialoga. Za uspešen dialog je pomembno predvsem to, da se med seboj poznamo, se čim bolje razumemo in tako preprečujemo nastajanje konfliktov.
Tudi na drugem prednostnem področju, vprašanju Zahodnega Balkana, so bile sprejete kar pomembne odločitve v zvezi z Makedonijo, Kosovom, Srbijo, nadaljujejo se procesi približevanja Hrvaške EU. Slovenija je tu res odigrala pomembno vlogo. Na področju podnebnih sprememb je naši državi januarja "padel" podnebno-energetski paket zakonodaje, hkrati pa trdo dela tudi pri zbliževanju stališč pri zakonodaji o liberalizaciji na energetskem in telekomunikacijskem področju.
Med mojimi kolegi je veliko odzivov na slovensko predsedovanje in moram reči, da so zelo pozitivni. Predvsem nam priznavajo naše prizadevanje: da so predstavniki Slovenije dovolj zgodaj začeli navezovati stike s ključnimi ljudmi v Parlamentu, da resnično želijo doseči dogovor, da znajo prisluhniti, da so pripravljeni na organizacijo številnih sestankov. Organizacija je slovenska dobra plat in tu smo zelo dobri. Druga plat pa ni tako povezana s tem strogim, političnim delom, pač pa bolj s Slovenijo kot deželo in njenimi ljudmi. Dobila sem ogromno pozitivnih ocen, ker so ljudje presenečeni, kako prijazni so Slovenci in Slovenke. Resnično. In kako dobrih storitev so bili deležni. Seveda pa so navdušeni tudi nad lepoto Slovenije.
Čez dobro leto bodo spet evropske volitve - boste kandidirali?
To ni vprašanje, o katerem odloča kandidat ali kandidatka, ampak stranke. Jeseni so volitve v državni zbor in naša stranka se niti na te še ni začela pripravljati, ker dajemo prednost predsedovanju, o volitvah v Evropski parlament se sploh še ne pogovarjamo. Sem pa z delom tu, priznam, zadovoljna in ga še vedno sprejemam kot izziv. In zame bi to delo predstavljalo velik izziv tudi še v naslednjih letih.
20080508IPR28682 EP: Romana Jordan Cizelj Spletna stran Romane Jordan Cizelj
SL
1
PHOTO
20080513PHT28734.jpg
SL
2
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=SI&partNumber=1&language=SL&id=28291
SL
3
LINK
http://www.rjordancizelj.si/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
