Projektne obveznice: nov instrument za financiranje evropske infrastrukture
Gospodarske in denarne zadeve
2012-03-08 - 12:40
Projektne obveznice bi pripomogle k obnovi evropske infrastrukture do leta 2020, projektu, ki je težek od 1500 do 2000 milijard evrov. ©Belga/Belpress Kako dobiti denar za obnovo evropskih cest in železnic ter izgradnjo novih, če banke zaradi finančne krize denarja ne posojajo, države pa imajo zaradi proračunskega varčevanja zvezane roke? Odgovor bi lahko bile projektne obveznice z jamstvi Evropske investicijske banke (EIB), meni švedski socialdemokrat Göran Färm, ki o tem za Parlament pripravlja poročilo.
Uvedbo evropskih projektnih obveznic je septembra 2010 napovedal predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso, njihov cilj pa je zasebnim podjetjem in finančnim institucijam olajšati financiranje in s tem izgradnjo evropske infrastrukture. Gre za ceste, železnice, plinovode in internetna omrežja, pri čemer se ti projekti zasebnim investitorjem v odsotnosti javnih jamstev velikokrat ne izplačajo.
Finančni trgi so za te strateško pomembne investicije namreč pripravljeni zagotoviti le 60 do 80 milijard evrov letno, za modernizacijo evropske infrastrukture do leta 2020 pa bi moral biti letni vložek najmanj 150 do 200 milijard evrov. Razliko namerava EU pokriti s projektnimi obveznicami, ki bi jih izdajala zasebna podjetja.
V času gospodarske krize primanjkuje tako državnega kot zasebnega denarja, saj države varčujejo, vlagatelji pa so zelo previdni. "Najti moramo druge načine financiranja in projektne obveznice so eden izmed njih," pojasnjuje poslanec Färm.
Kako bi torej projektne obveznice pripomogle k obnovi evropske infrastrukture do leta 2020, projektu, ki je težek od 1500 do 2000 milijard evrov? EIB bo dala jamstva in kredite, da bi tako zmanjšala tveganje, da kupci obveznic denarja ne bodo dobili nazaj. To bo kreditno oceno obveznic iz BBB zvišalo vsaj na A, kar bo obveznice naredilo bolj privlačne za vlagatelje, kot so zavarovalnice in pokojninski skladi, podjetja pa bodo dobila potreben denar za gradnjo infrastrukture.
Evropski denar bo zmanjšal tveganje za vlagatelje, bo pa tudi spodbuda, pravi Färm in dodaja, da bo vsak evro iz proračuna EU pritegnil 15 do 20 evrov iz pokojninskih skladov in drugih zasebnih vlagateljev.
Poskusna faza, ta bo trajala do leta 2014, bo zahtevala 230 milijonov evrov iz proračuna EU, ki bodo EIB pomagali pri prevzemanju tveganja za pet do deset projektov (transport, energija, širokopasovni dostop do interneta) v vrednosti 4,6 milijarde evrov.
"Če bodo vsi projekti propadli, je 230 milijonov evrov največ, kar lahko zgubimo," poudarja Färm, njegova britanska kolegica Sharon Bowles (S&D) pa opozarja, da jamstva veljajo samo za del izgub. Proti projektnim obveznicam pa se je izrekel Čeh Ivo Strejček (ECR), saj meni, da projektne obveznice pomenijo le še več javnega zadolževanja.
Odbor za proračun bo o zakonodaji o projektnih obveznicah odločal aprila, celoten Parlament pa na plenarnem zasedanju julija.
20120302STO39869 Predlog Evropske komisije Resolucija Parlamenta o inovativnem financiranju Pogosta vprašanja o projektnih obveznicah Projekti na področju energetske infrastrukture in projektne obveznice
SL
1
PHOTO
20120131PHT36652.jpg
SL
2
LINK
http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/investment/europe_2020/index_en.htm
SL
4
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/707&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0080 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110704IPR23293 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
