Zaključna predstavitev dosežkov portugalskega predsedstva
Institucije
2007-12-18 - 20:17
Portugalski premier še zadnjič pred evropskimi poslanci v času predsedovanja
Portugalski premier José Socrates in predsednik Komisije José Manuel Barroso, sta poslancem Evropskega parlamenta v torek popoldne predstavila izide šestmesečnega predsedovanja Portugalske Evropski uniji ter napredek pri uresničevanju zakonodajnega programa za iztekajoče se leto 2007.
Ob samem začetku izrednega zasedanja je predsednik parlamenta Hans-Gert Pöttering podpisal evropski proračun za prihodnje leto, ki so ga poslanci sprejeli na zasedanju v Strasbourgu 13. decembra: "Danes podpisujemo proračun EU za leto 2008. V pogajanjih je parlamentu uspelo doseči soglasje s Svetom EU o financiranju projekta Galileo in Evropskega tehnološkega inštituta iz evropskih sredstev. Pri vprašanju zunanjih odnosov pa je parlament zagotovil financiranje misije v Palestini ter projektov v okviru Skupne zunanje in varnostne politike z mobilizacijo instrumenta prožnosti, obenem pa se ohranjajo druge politične obveznosti Unije."
Predstavnika Sveta in Komisije
Premier Socrates je uvodoma izrazil prepričanje, da je Evropa zdaj močnejša, državljani pa ji zaupajo bolj, kot so ji še pred pol leta, saj je bil dosežena "prioriteta vseh prioritet predsedstva" - dogovor in podpis nove evropske pogodbe. "Evropa in Evropejci smo lahko zadovoljni s političnim razvojem v zadnjih šestih mesecih. Evropa je bolj zdrava in bolj samozavestna. Nova pogodba pomeni konec zastoja, je pravi odgovor na krizo in prinaša večjo učinkovitost Evropske unije ter njenih institucij."
Poleg Lizbonske pogodbe sta bili glavni prednostni nalogi Portugalske okrepitev odnosov EU z Brazilijo in z Afriko. V ta namen sta bili pripravljeni srečanji na vrhu z brazilskim predsednikom in afriškimi voditelji, kjer so se evropski predstavniki zavezali k razvoju strateškega partnerstva s tema pomembnima območjema sveta. Socrates je izpostavil tudi napredek na področju pravosodja, varnosti in pravice, ki ga predstavljata razglasitev Listine EU o temeljnih pravicah ter širitev Schengenskega območja na devet novih članic Unije. Napredek je bil dosežen tudi na socialnem področju z dogovorom o načelih prožne varnosti ter pri vprašanju politike priseljevanja, ki bo morala temeljiti na integraciji priseljencev, boju proti nezakonitemu priseljevanju ter sodelovanju z državami izvora.
Portugalski premier je še izrazil zadovoljstvo, ker bodo konec tedna padle meje med starimi in novimi članicami, saj "bodo s tem izpolnjene želje številnih prebivalcev tega dela Evrope - želja po prostem gibanju in obenem želja po skupni varnosti". Na koncu pa je premier Socrates dejal, da je ponosen na predsedovanje svoje države, ki je izpolnila vse zastavljene cilje in uresničila geslo "Močnejša Evropa za boljši svet".
Predsednik Komisije Barroso je poudaril, da "smo bili leta 2007 priča pogajanjem, sporazumu in podpisu nove pogodbe, ki bo Evropi dala institucije za prihodnost ter orodja za njihovo delovanje". Zahvalil se je nemški kanclerki in portugalskemu premierju za odlično vodenje, ki je omogočilo ta uspeh, pogodbo pa naj bi države članice ratificirale do 1. januarja 2009. Barroso je ob tem čestital Madžarski, ki je kot prva izvedla ratifikacijo s skoraj soglasno odločitvijo parlamenta.
Poleg uspešno izpolnjenih prednostnih nalog predsedstva spomnil še na dogovor o financiranju projekta Galileo ter EIT in sprejem okvirne direktive o pomorski strategiji. Omenil je zadnjo raziskavo Evrobarometra, ki kaže, da podpora Evropi raste in je najvišja v zadnjih desetih letih. Med načrtovanimi zakonodajnimi pobudami je predsednik Komisije izpostavil usklajeno politiko priseljevanja ter z njo povezan projekt "modre izkaznice" za kvalificirane priseljence in ukrepe v boju proti podnebnim spremembam. Ob tem je izrazil še posebno zadovoljstvo zaradi doseženega dogovora na mednarodni konferenci na Baliju.
Na koncu je Barroso omenil še odločitev Evropskega sveta o oblikovanju posvetovalne skupine za obdobje 2020 - 2030, ki jo bo vodil nekdanji predsednik španske vlade Felipe Gonzàlez ter se ustavil pri kosovskem vprašanju: "Stabilnost Kosova je močno odvisna od enotne EU in prihodnost tako Srbije kot Kosova je v Evropi. To vedo oni in to vemo mi, moramo pa pokazati odločno in enotno delovanje Unije. Gre za odločilni preizkus Evrope, kjer ne smemo zatajiti."
Predsednik Komisije je zaključil z besedami: "Sporočilo leta 2007 je veliko upanja in nemalo pričakovanj. Oči Evropejcev se obračajo k EU za odgovore na številna vprašanja in zadnji meseci nam dajejo samozavest, da smo kos nalogi."
Predstavniki političnih skupin
Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Z Lizbonsko pogodbo utrjujemo naše skupne vrednote - demokracija, svoboda, solidarnost, in naše cilje - mir, varnost, varstvo okolja in napredek, Uniji pa daje več kohezije. Integracijski proces, ki se je začel pred petdesetimi leti, se nadaljuje. Združeni smo v raznolikosti kulture in jezikov, kar predstavlja resnično bogastvo Evrope. Državljanom moramo razložiti, kaj je ta Evropa. Povejmo to na enostaven način: Evropska unija in države članice so skupaj, delijo si pristojnosti. (...) Na ravni Sveta pa moramo danes na Kosovu zagotoviti mir, zagotoviti moramo stabilnost na Balkanu, na vratih Evrope. Dobro evropsko vodstvo je tisto, ki zna določiti kratkoročne in srednjeročne cilje in zato podpiramo sklep o ustanovitvi skupine za razmišljanje, ki bo skušala odgovoriti na izzive Evrope v naslednjih 10, 20 ali 30 letih. Le močno vodstvo bo lahko nekaj storilo v zvezi s podnebnimi spremembami in konferenca na Baliju je dober primer tega. Evropski politiki imamo veliko odgovornost, saj gre za prihodnost naših otrok."
Martin SCHULZ (PES, DE): "V imenu svoje politične skupine se zahvaljujem za to, da ste se dejansko borili za odpravo smrtne kazni in to postavili v središče delovanja, dan proti smrtni kazni je v veliki meri zasluga portugalskega predsedovanja. Izzivi so pred nami. Videli smo slovesni podpis pogodbe, a to sem že doživel. Nekateri sedaj niso več med nami, morda je to tudi prav, a imeli smo slovesen podpis, zdaj se moramo boriti za ratifikacijo. Slišali smo, da delo še ni končano: kolikor vem, bo Komisija jutri govorila tudi o zagotavljanju čezmejnih zdravstvenih storitev. Ne vem, če je pametno dan pred božičnimi počitnicami tako na hitro sprejemati tako odločitev. Leta 2008 namreč potrebujemo uspešno ratifikacijo. Državljanke in državljani so videli, da je portugalskemu predsedstvu skupaj z nemškim dejansko uspelo Evropo izvleči iz slepe ulice. Imamo novo pogodbo, ki pa še ni začela veljati. Za to potrebujemo zaupanje prebivalcev in jasno sporočilo, da je Evropa tudi socialna država."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Ne moremo prikrivati manjših neuspehov in izpostavljati le uspehe. Lizbona je uspeh, vrh pa je Evropo in Afriko verjetno še bolj oddaljil, enako velja za pridružitveno-stabilizacijske sporazume. Kaj se je zgodilo z veliko razpravo o prožni varnosti? Kaj se dogaja z modro izkaznico, z večjo mobilnostjo delavcev, z zmanjševanjem izpustov CO2, kaj z izmenjavo podatkov letalskih potnikov? (...) Evropsko vodstvo na Baliju se je izkazalo za uspešno, odlično sodelovanje pri proračunu za prihodnje leto, skupna politika za Kosovo - vse to je sad vašega poguma. Od leta 2009 vzpostavljamo glasovanje s kvalificirano večino, parlament pridobiva moč s soodločanjem in veto ne bo več sredstvo za izsiljevanje Evrope . "
Brian CROWLEY (UEN, IE): "Če se omejim na tisto kar se mi zdi največji dosežek portugalskega predsedovanja - to je vaša vztrajnost na vrhu z Afriko. Ne glede na to, kaj pravijo nekateri drugi, naši najbližji sosed, naj si gre za področja razvoja, človekoljubne pomoči ali tveganj, je afriška celina. Predolgo je preveč držav in preveč premierjev stalo vzvišeno do Afrike. A ker je ena oseba kršila človekove pravice in krati svobodo, smo obsojali celo Afriko, nismo bili sposobni sestaviti skupne strategije za napredek in razvoj, ne le na gospodarskem in trgovinskem področju, temveč da prevzamejo vodilno vlogo, pomagati tistim, ki so bili v Afriki uspešni, da postanejo zgled drugim. Na nek način se skozi to zrcali delovanje Evrope v samem začetku, ko so očetje združili svoje vizije in pritegnili ostale države. Vidimo, da nekdanje diktature, bivši totalitarni režimi zdaj sestavljajo demokratične družine Evropske unije."
Monica FRASSONI (Zeleni/EFA, IT): "Glede Lizbonske pogodbe naša politična skupina meni, da bi bilo mogoče zavzeti manj obrambno držo, ki ne bi prepuščala agende le v rokah evroskeptikov. To kar je naredil Gordon Brown, je škandal in njegov odnos do vas ter tudi do vseh nas je prav tako škandalozen. Mislim, da ne smemo biti več tako potrpežljivi in da je način, kako so Britanija in nekatere druge države dosegle, kar so želele glede Lizbonske pogodbe, ki je korak nazaj glede na ustavo, znak, da se moramo res zamisliti nad tem, kaj je prihodnost Evrope. S tega vidika se mi zdi, da mandat skupine ra razmislek ni kdovekaj, bodimo resni. Glede Brazilije nas najbolj skrbi, da ne govorimo več o regionalni razsežnosti odnosov s tem delom sveta, in enako bi lahko rekli za Afriko: vedno smo bili kritični do trmaste politike, ko gre za sporazume o partnerskem sodelovanju, ki niso instrument politike razvoja."
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Evropski vrh ob koncu predsedovanja bi moral biti priložnost, ko opravimo (samo)kritično oceno dejanj. Še toliko bolj, ko se pojavlja finančna kriza, ko naš boj proti podnebnim spremembam ni preveč uspešen, ko je vse manj možnosti za rešitev spora, ki zaznamuje naše obdobje. Padli smo v spiralo na področju sociale, kjer skuša Evropa rešiti težave, ki jih prinaša globalizacija. Ali bomo res lahko tako zagotovili svobodno trgovino in konkurenčnost? Glede podnebnih sprememb: cilji so pohvalni, toda dejstvo je, da industrijski lobi vse bolj vpliva na odločitve. In še čestitke za finančno zavezo glede Palestine, upamo, da jih boste tudi spoštovali."
Nigel FARAGE (IND/DEM, UK): "Zagotovo ste zadovoljni s svojim predsedovanjem, a ne morem se pridružiti čestitkam. Podpisali ste ustavno pogodbo, kljub temu, da so jo Francozi in Nizozemci zavrnili. Odpravili ste določene besede, spremenili oštevilčenje členov in nam dali to isto pogodbo. Šlo je za jasno namero, da ljudem vsilite ustavo, le da niste imeli poguma, da jo tako imenujete. Za vsem tem se skriva močan pojav evronacionalizma."
Maciej Marian GIERTYCH (samostojni poslanci, PL): "Tisti, ki so prejšnji teden podpisovali Lizbonsko pogodbo, sploh niso vedeli kaj podpisujejo, saj ni konsolidirane izdaje. Polno je le nekih sklicevanj na neke druge dokumente. Na koncu imamo 25 strani obrazložitev, kateri člen je enakovreden kateremu v starih pogodbah. Kako lahko tako zmedeno pogodbo imenujete reformna?"
20071217IPR15646
SL
1
PHOTO
20071218PHT16367.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
