KONČNO
A6-0207/2005
21.6.2005
***II
PRIPOROČILO ZA DRUGO OBRAVNAVO
o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov
(11979/1/2004 – C6‑0058/2005 – 2002/0047(COD))
Odbor za pravne zadeve
Poročevalec:
Michel Rocard
PE 357.776v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka temelji na pravni podlagi, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku, označuje tehničnim službam namenjen del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
EXPOSE DES MOTIFS............................................................................................................22
POSTOPEK..............................................................................................................................25
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov
(11979/1/2004 – C6‑0058/2005 – 2002/0047(COD) )
(Postopek soodločanja: druga obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (11979/1/2004 – C6‑0058/2005 ),
– ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave
UL C 77, 26.3.2004, str. 87. o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2002)0092 )
UL C 151, 25.6.2002, str. 129 E. ,
– ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,
– ob upoštevanju člena 62 Poslovnika,
– ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve za drugo obravnavo ( A6‑0207/2005 ),
1. odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;
2. naroči svojemu predsedniku, da stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Skupno stališče Sveta
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 5 a (novo)
(5a) Pravila Konvencije o podelitvi evropskih patentov, podpisane v Münchnu dne 5. oktobra 1973, in zlasti njen člen 52 o mejah patentabilnosti, je treba potrditi in pojasniti.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 8 a (novo)
(8a) Države članice morajo spoštovati določbe te direktive, ko delujejo v okviru Evropske patentne konvencije.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe priznava, da so države članice tudi pogodbenice Evropske patentne konvencije in da imajo države članice nekaj vpliva na delovanje Evropskega patentnega urada, zlasti v zvezi z zagotavljanjem, da Evropski patentni urad ravna v skladu s to direktivo.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 8 b (novo)
(8b) Evropska patentna konvencija zagotavlja, da upravni svet Evropske patentne organizacije nadzoruje Evropski patentni urad in da predsednik Evropskega patentnega urada za njegove dejavnosti odgovarja upravnemu svetu. Upravni svet sestavljajo predstavniki pogodbenic Evropske patentne konvencije, katerega jasno večino oblikujejo države članice. Ti predstavniki morajo sprejemati takšne ukrepe, kot so v okviru njihovih pooblastil, za zagotovitev, da Evropski patentni urad ravna v skladu s to direktivo.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe priznava, da so države članice tudi pogodbenice Evropske patentne konvencije in da imajo države članice nekaj vpliva na delovanje Evropskega patentnega urada, zlasti v zvezi z ohranjanjem visokih standardov preverjanja patentnih vlog zlasti v povezavi z inovativno ravnjo in „tehničnim prispevkom“, kot je opredeljeno v tej direktivi.
Razen tega ta predlog spremembe zahteva, da države članice (v Svetu) vsako leto Evropskemu parlamentu poročajo o tem, kako so v zvezi s tem dejansko vplivale na EPU, in o napredku, doseženem na poti do cilja zmanjšanja števila podeljenih nevrednih patentov.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 10 a (novo)
(10a) Za tehnični prispevek šteje, če tehnična dognanja prispevajo k rešitvi tehničnega problema. Za tehnični prispevek ne šteje, če je zadeva, na katero se sklicuje patent, sestavljena le iz odkritij, znanstvenih teorij, matematičnih metod, estetskih stvaritev, načrtov, pravil in metod za umske dejavnosti, igranje iger ali poslovanje, računalniških programov ali predstavitev informacij, ne da bi bila omejena na novo, neočitno in tehnično zadevo, ki se jo lahko naredi ali uporabi v kakršni koli industriji.
Obrazložitev
Pojasnitev pojma „tehnični prispevek“. Medtem ko je pozitivna opredelitev tehničnega prispevka precej težka in nujno odprta za razlago, je vseeno pomembno, da se pojasni, katere razlage tega izraza niso predvidene v okviru te direktive.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 11
(11) Da izum velja za patentabilnega, mora biti tehničen, torej spadati na področje tehnologije.
(11) Da izum velja za patentabilnega, mora biti tehničen, torej spadati na področje tehnologije. Prav tako mora biti primeren za industrijsko uporabo, nov in vsebovati inventivno raven.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe opominja na pogoje patentabilnosti.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 12
(12) V splošnem morajo izumi, da zadostijo merilu inventivne ravni, dati tehnični prispevek stanju tehnike.
(12) V splošnem morajo izumi, da zadostijo merilu inventivne ravni, dati nov tehnični prispevek stanju tehnike.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 14 a (novo)
(14a) Obdelava podatkov v smislu te direktive ne zajema prepoznavanja fizičnih učinkov in njihove pretvorbe v podatke.
Obrazložitev
Metoda obdelave podatkov ne zajema vmesnikov, omenjenih v uvodni izjavi, ki spadajo na področje tehnologije.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 15
(15) Če se prispevek stanju tehnike nanaša samo na nepatentabilno zadevo, ne moremo govoriti o patentabilnem izumu ne glede na to, kako je predmet predstavljen v prijavi. Na primer, zahteve o tehničnem prispevku ni mogoče obiti preprosto z navedbo tehničnih sredstev v patentni prijavi.
(15) Če se prispevek stanju umetnosti nanaša samo na nepatentabilno zadevo, ne moremo govoriti o patentabilnem izumu ne glede na to, kako je predmet predstavljen v prijavi. Na primer, zahteve o tehničnem prispevku ni mogoče obiti zgolj z navedbo tehničnih sredstev v patentni prijavi .
Obrazložitev
Prispevka k stanju tehnike nepatentabilne zadeve ni, ker ni tehničen. Nasprotno lahko govorimo o stanju umetnosti za netehnična področja.
Prispevek k stanju tehnike mora biti tehničen.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 17 a (novo)
(17a) Države članice zagotovijo, da opis prikazuje izum, kot je prijavljen, tako da je tehnični problem in njegove rešitve ter tudi inventivno raven mogoče razumeti.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe nadalje pojasnjuje, kaj mora biti predloženo v patentni prijavi. Še zlasti mora patentna prijava razložiti tehnični problem, ki ga izum poskuša rešiti, in njegovo rešitev tako, da jo je mogoče razumeti.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 20
(20) Konkurenčni položaj industrije Skupnosti v odnosu z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji se bo izboljšal, če bodo sedanje razlike v pravnem varstvu računalniško izvedenih izumov odpravljene in bo pravna ureditev pregledna. Glede na trenutno težnjo tradicionalne predelovalne industrije, da svojo dejavnost preusmerja na cenovno ugodne trge izven Skupnosti, je pomen varstva intelektualne lastnine in posebej patentnega varstva očiten.
(20) Konkurenčni položaj industrije Skupnosti v odnosu z njenimi glavnimi trgovinskimi partnerji se bo izboljšal, če bodo sedanje razlike v pravnem varstvu računalniško izvedenih izumov odpravljene in bo pravna ureditev pregledna.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 20 a (novo)
(20a) Mala in srednje velika podjetja so bistvena za gospodarski uspeh in globalno konkurenčnost Evropske unije in njenih držav članic. Pravice intelektualne lastnine koristijo malim in srednje velikim podjetjem prav tako kot večjim subjektom. Za zagotovitev, da ta direktiva podpira interese MSP, je treba oblikovati Odbor za tehnološke novosti v sektorju malih in srednje velikih podjetij. Ta odbor se mora osredotočati na vprašanja v zvezi s patenti, ki so pomembna za takšna podjetja, in o teh vprašanjih obvestiti Komisijo, če je potrebno.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je povezan s členom 10 (spremljanje), ki ga je na prvi obravnavi sprejel Evropski parlament.
MSP zdaj dejavno sodelujejo v evropskem patentnem sistemu CII. MSP res predstavljajo večino vlagateljev patentov CII. Za zagotovitev stalnega in dejavnega sodelovanja MSP – in za zagotovitev priložnosti za povečanje njihovega sodelovanja – ta predlog spremembe predlaga ustanovitev odbora, osredotočenega na zadeve v zvezi z MSP, s pooblastilom priporočanja potrebnih reform.
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 21
(21) Ta direktiva ne posega v uporabo členov 81 in 82 Pogodbe , še posebej, kjer prevladujoči dobavitelj zavrača uporabo patentirane tehnike, ki je potrebna izključno za zagotovitev konverzije konvencij dveh različnih računalniških sistemov ali omrežij ter za prenos in izmenjavo podatkov med njima .
(21) Ta direktiva ne posega v uporabo pravil konkurence, še zlasti členov 81 in 82 Pogodbe.
Obrazložitev
Za selektivno opredelitev namena členov 81 in 82 je primerno bolj jedrnato besedilo osnutka.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 21 a (novo)
(21a) Patenti imajo pomembno vlogo pri evropskih inovacijah. Za zagotovitev učinkovitega delovanja patentnega sistema je pomembno spremljati razvoj v tem sektorju, vključno z razvojem, ki obsega patente za računalniško izvedene izume. V ta namen je treba zbrati ustrezne podatke in izdelati ustrezna poročila. Takšna poročila morajo vsebovati podatke, ki se izrecno sklicujejo na sodelovanje malih in srednje velikih podjetij v sistemu patentov za računalniško izvedene izume.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je povezan s členom 10 (spremljanje), ki ga je na prvi obravnavi sprejel Evropski parlament.
Sedanja statistika prikazuje precej veliko sodelovanje MSP v postopkih za patente CII. Vseeno obstaja med vsemi interesnimi skupinami soglasje, da bi bili dodatni in bolj izčrpni statistični podatki o patentih CII dobrodošli. Zgornji predlog spremembe bi zagotovil, da se takšni podatki zberejo.
Predlog spremembe
14
Člen 1
Ta direktiva določa pravila za patentabilnost računalniško izvedenih izumov.
Ta direktiva določa pravila za patentabilnost računalniško podprtih izumov.
Obrazložitev
Izraz „izveden“ ni primeren, ker računalniško izvedena programska oprema ni izum in ni patentabilna kot programska oprema. Računalnik in programska oprema se uporabljata le za nadzorovanje izumov strojne opreme, od tu torej sprememba izraza. Razen tega se izraz računalniško izveden izum med strokovnjaki ne uporablja, za razliko od izraza „računalniško podprt“, kot pri programski opremi za „računalniško podprto načrtovanje/računalniško nadzorovano proizvodnjo“.
Predlog spremembe
15
Člen 2, točka a
(a) "računalniško izvedeni izum" pomeni vsak izum, ki je izveden s pomočjo računalnika, računalniškega omrežja ali druge programljive naprave, z eno ali več značilnosti, ki so delno ali v celoti izvedene s pomočjo računalniškega programa ali računalniških programov ;
(a) "računalniško podprt izum" pomeni vsak izum v smislu patentnega prava , ki je izveden s pomočjo programljive naprave;
Obrazložitev
Preprosteje opredeli “računalniško podprt” izum.
Predlog spremembe
16
Člen 2, točka b
(b) "tehnični prispevek" pomeni prispevek stanju tehnike na področju tehnologije, ki je nov in za strokovnjaka ni očiten ; tehnični prispevek se ocenjuje ob upoštevanju razlike med stanjem tehnike in celotne patentne prijave, ki mora vsebovati tehnične značilnosti ne glede na to, če jih spremljajo tudi netehnične značilnosti ali ne .
(b) " izum " je prispevek stanju tehnike na področju tehnologije, prispevek pa je skupek značilnosti, po katerih se obseg patentne prijave kot celote razlikuje od stanja tehnike, ki mora biti tehničen, tj. mora vsebovati tehnične značilnosti in pripadati področju tehnologije; brez tehničnega prispevka ni patentabilne vsebine; tehnični prispevek mora izpolnjevati pogoje za patentabilnost, predvsem pa mora biti nov in za strokovnjaka neočiten.
Predlog spremembe
17
Člen 2, točka b a (novo)
(ba) "področje tehnologije", imenovano tudi "tehnološko področje" ali "tehnično področje" pomeni področje uporabe, ki zahteva uporabo obvladljivih naravnih sil za doseganje predvidljivih rezultatov v stvarnem svetu;
Obrazložitev
This amendment clarifies the term field of technology from Article 27 TRIPs. It is an improved version of the Parliament s first reading Article 2(c). A discipline is normally characterised not by its domain of application but by the way in which it gains knowledge. For patent granting, what matters is where the achievement lies, not to which domain it is applied. Also, industrial applicability is a requirement is a separate requirement of patentability. Patentability requirements should stand on their own, relying on each other as little as possible.
Predlog spremembe
18
Uvodna izjava 18
(bb) "tehnični" pomeni „ki sodi na področje tehnologije“.
Obrazložitev
The difference between the European and the US patent system is that, in Europe, patentable inventions must have technical character, that is, belong to a field of technology in the meaning of patent law. This amendment defines the relation between both terms.
Predlog spremembe
19
Člen 2, točka b c
(bc) „interoperabilnost“ pomeni zmožnost računalniškega programa za sporočanje in izmenjavo informacij z drugimi računalniškimi programi ter medsebojno uporabo izmenjanih informacij, vključno z zmožnostjo za uporabo, pretvorbo ali izmenjavo datotečnih oblik, protokolov, shem, vmesnih informacij ali dogovorov, da se takšnemu računalniškemu programu omogoči delo z drugimi računalniškimi programi in uporabniki v vseh pogledih, za katere so bili namenjeni.
Obrazložitev
Interoperability and the operations required to achieve it need to be exactly defined for the purposes of the directive.
Predlog spremembe
20
Člen 3, odstavek 1
Računalniško izvedeni izum je patentabilen, če je industrijsko uporabljiv , nov in na inventivni ravni . Računalniško izvedeni izum je na inventivni ravni, če daje tehnični prispevek.
1 Računalniško podprt izum je patentabilen, če je industrijsko uporabljiv in daje tehničen prispevek . Tehnični prispevek mora biti nov in mora vključevati inventivno raven. Inventivna raven mora biti ocenjena z obravnavanjem razlik med vsemi tehničnimi napravami iz celotnega patentnega zahtevka in stanjem tehnike na ustreznem tehničnem področju.
Predlog spremembe
21
Člen 3, odstavek 2 (novo)
2. Prijava za patent mora posredovati izum na zadovoljivo jasen in popoln način, da jo strokovnjak s področja izvede.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe izrecno pojasnjuje, da mora prijava patenta jasno in razumljivo posredovati izum, da ga lahko nekdo, ki deluje na področju, izvede. Izraz „strokovnjak s področja“ je dobro znan izraz patentnega prava, ki pomeni nekoga s povprečnim znanjem in spretnostmi na ustreznem tehničnem področju.
Predlog spremembe
22
Člen 5, odstavek 1
1. Države članice zagotovijo, da se računalniško izveden izum lahko prijavi kot izdelek, to je kot programirani računalnik, programirano računalniško omrežje ali druga programirana naprava ali kot postopek, izveden s pomočjo programske opreme takšnega računalnika, računalniškega omrežja ali naprave.
1. Države članice zagotovijo, da se računalniško podprt izum lahko prijavi le kot izdelek, to je kot programirana naprava ali kot tehničen postopek, izveden s takšno napravo.
Obrazložitev
A computer programme on its own or on any carrier may not be claimed as an invention, as this would be tantamount to authorising software patentability on the grounds that the software itself possesses patentable technical features, which cannot be the case. Only claims for a computer controlled invention as a technical process or as a software-controlled device are therefore legitimate. This paragraph is similar to Article 7(1) adopted by Parliament at first reading.
Predlog spremembe
23
Člen 5, odstavek 2 a (novo)
2a. Če so posamezni elementi programa uporabljeni v kontekstih, ki ne predvidevajo izvedbe katerega koli upravičeno zahtevanega izdelka ali postopka, se taka uporaba ne bo štela za kršitev patenta.
Obrazložitev
Zahtevki v skladu z odstavkom 1 se razširijo na programsko opremo le v primerih, ko se elementi programske opreme uporabijo v okviru izvajanja računalniško izvedenega izuma, dovoljene pa so kršitve. To mora biti omenjeno ne le v uvodni izjavi 17, ampak tudi v členu 5.
Predlog spremembe
24
Člen 5, odstavek 2 b (novo)
2b. Zahtevek iz odstavka 2 le ščiti rabo, ki je opredeljena v zadevnem patentu.
Obrazložitev
Dopolnjuje pojasnjeno besedilo iz člena 5.2.
Predlog spremembe
25
Člen 6 a (novo)
Člen 6a
1. Države članice zagotovijo, da so za uporabo patentiranega računalniško izvedenega izuma na voljo licence z razumnimi in nediskriminatornimi pogoji, če je takšna uporaba:
(a) nujno potrebna za doseganje interoperabilnosti med računalniškimi programi, in(b) v javnem interesu.
2. Javni interes se privzame v primerih, ki jih člena 81 in 82 Pogodbe prepovedujeta.
3. Razumni in nediskriminatorni pogoji še posebej upoštevajo
(a) stroške pridobitve vseh potrebnih licenc od ostalih imetnikov pravic za licencirani izdelek, sistem, mrežo ali storitev,
(b) splošno prevladujoče poslovne razmere, ki veljajo za dani tip licenciranega izdelka, sistema, mreže ali storitve, in
(c) investicije imetnika patenta v raziskave in razvoj.
Predlog spremembe
26
Člen 7
Komisija spremlja vpliv računalniško izvedenih izumov na inovativnost in konkurenčnost tako v Evropi kakor tudi v mednarodnem merilu, pa tudi vpliv na podjetja Skupnosti , še posebej majhna in srednje velika, na skupnost odprte kode in elektronsko poslovanje.
Komisija spremlja vpliv računalniško izvedenih izumov na inovativnost in konkurenčnost tako v Evropi kakor tudi v mednarodnem merilu, pa tudi vpliv na evropska podjetja, še posebej majhna in srednje velika, vključno z elektronskim poslovanjem , zlasti z vidika zaposlovanja v majhnih in srednje velikih podjetjih .
Obrazložitev
Ob upoštevanju, da evropsko gospodarstvo v veliki meri temelji na mreži malih in srednje velikih podjetij, ki imajo konkurenčno prednost zaradi kakovosti svojih izdelkov, ter da bi tem lahko škodilo izvajanje direktive, se zdi ustrezno spremljati možne škodljive učinke na ekonomske in proizvodne sisteme držav članic.
Komisija mora spremljati učinek računalniško izvedenih izumov ne le z vidika inovativnosti in konkurenčnosti, ampak z vidika zaposlovanja, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih, ki bi lahko bila prizadeta in imajo zelo pomembno vlogo v zaposlitvenih razmerah EU v povezavi z eno najpomembnejših prednostnih nalog EU, lizbonsko strategijo.
Predlog spremembe 27
Člen 7 a (novo)
Člen 7a
1. Za pomoč pri obveznosti spremljanja, določene v členu 7 te direktive, se ustanovi Odbor za tehnološke novosti v sektorju malih in srednje velikih podjetij, v nadaljevanju „Odbor“.
2. Odbor zlasti:
(a) preverja vpliv patentov za računalniško izvedene izume na mala in srednje velika podjetja in opozarja na kakršne koli težave;
(b) spremlja sodelovanje malih in srednje velikih podjetij v patentnem sistemu, zlasti v zvezi s patenti za računalniško izvedene izume, in preučuje ter priporoča kakršne koli zakonodajne ali druge pobude na ravni EU, povezane s tem; in
(c) omogoča izmenjavo podatkov v zvezi s pomembnimi razvoji na področju patentov za računalniško izvedene izume, ki lahko vplivajo na interese malih in srednje velikih podjetij.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je povezan s členom 10 (spremljanje), ki ga je na prvi obravnavi sprejel Evropski parlament. MSP zdaj dejavno sodelujejo v evropskem patentnem sistemu CII. MSP res predstavljajo večino vlagateljev patentov CII. Za zagotovitev stalnega in dejavnega sodelovanja MSP – in za zagotovitev priložnosti za povečanje njihovega sodelovanja – ta predlog spremembe predlaga ustanovitev odbora, osredotočenega na zadeve v zvezi z MSP, s pooblastilom priporočanja potrebnih reform.
Predlog spremembe
28
Člen 7 b (novo)
Člen 7b
Komisija opravi študijo izvedljivosti ustanovitve Sklada za mala in srednje velika podjetja za zagotovitev finančne, tehnične in upravne pomoči malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo z zadevami, povezanimi s patentabilnostjo računalniško izvedenih izumov.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe predlaga, da Evropska komisija preuči možnost „Sklada za MSP“ za pomoč MSP pri celotnem sodelovanju v patentnem režimu za računalniško izvedene izume in pri uživanju koristi tega režima.
Predlog spremembe
29
Člen 8, uvodni stavek
Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do*...... poroča:
Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do*...... poroča:
_____________________
* 5 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
_______________________
* 3 leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.
Obrazložitev
Treba je določiti jasen rok za poročilo Komisije in tudi za prvi pregled direktive v skladu s členom 9. Časovni okvir petih let je treba razdeliti v dva, tako da Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu učinkovito poroča tri leta po začetku veljavnosti in direktivo pregleda pet let po začetku veljavnosti.
Predlog spremembe
30
Člen 8, točka a a (novo)
( aa) o sodelovanju malih in srednje velikih podjetij v patentnem sistemu za računalniško izvedene izume. Takšno poročilo vključuje podatke v možnem obsegu o prosilcih in prejemnikih patentov za računalniško izvedene izume;
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je povezan s členom 10 (spremljanje), ki ga je na prvi obravnavi sprejel Evropski parlament.
Sedanja statistika prikazuje dokaj veliko sodelovanje MSP v postopkih za patente CII. Vendar obstaja med vsemi interesnimi skupinami soglasje, da bi bili dodatni in bolj izčrpni statistični podatki o patentih CII dobrodošli. Zgornji predlog spremembe bi zagotovil, da bi se takšni podatki zbrali.
Predlog spremembe
31
Člen 8, točka b
(b) ali so pravila, ki urejajo trajanje patenta in določitev zahtev patentabilnosti, in še posebej glede novosti, inventivne ravni in pravega obsega zahtev, ustrezna ter ali je zaželeno in pravno mogoče ta pravila spremeniti ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti ;
(b) ali so pravila, ki urejajo trajanje patenta in določitev zahtev patentabilnosti, in še posebej glede novosti, inventivne ravni in pravega obsega zahtev, ustrezna;
Obrazložitev
Zadnji del besedila skupnega stališča ni potreben.
Predlog spremembe
32
Člen 8, točka g a (novo)
(ga) o razvojih razlage pojmov „tehnični prispevek“ in „inventivna raven“ s strani patentnih uradnikov in patentnih sodišč ob upoštevanju prihodnjega razvoja tehnologije.
Obrazložitev
Parlament in Svet je treba obvestiti o praksi podeljevanja patentov v skladu s to direktivo. Posebno pozornost je treba nameniti razlagi najpomembnejših zakonskih opredelitev
Predlog spremembe
33
Člen 8, točka g b (novo)
(gb) o tem, ali je možnost, navedena v tej direktivi, o uporabi patentiranega izuma zgolj za zagotovitev interoperabilnosti med obema sistemoma, ustrezna;
Predlog spremembe
34
Člen 8, točka g c (novo)
(gc) o študiji izvedljivosti ustanovitve Sklada za mala in srednje velika podjetja.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe predlaga, da Evropska komisija preuči možnost „Sklada za MSP“ za pomoč MSP pri celotnem sodelovanju v patentnem režimu za računalniško izvedene izume in pri uživanju koristi tega režima.
Predlog spremembe
35
Člen 8, točka g d (novo)
(gb) o tem, ali je prišlo do težav zaradi podelitve patenta za računalniško izvedene izume, ki ne izpolnjujejo predpisanih zahtev za patentabilnost glede na to, ali izum
(i) vključuje inventivno raven in
(ii) ali daje tehnični prispevek
v skladu s členom 4(1) zgoraj, in kot tak ne bi smel biti zakonito podeljen.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe obravnava skrbi, ki so bile izražene v zvezi s podelitvijo nepomembnih ali nevrednih patentov. Daje novo pobudo Komisiji, da Evropskemu parlamentu in Svetu poroča, ali so bile v praksi odkrite težave, ki jih povzročijo patenti, ki ne bi smeli biti zakonito podeljeni. To bo spodbudilo Evropski patentni urad in nacionalne patentne urade k ohranjanju najvišjih standardov za preverjanje prijav patentov, s čimer bi se zmanjšalo tveganje za podelitev nevrednih patentov.
Predlog spremembe
36
Člen 8, točka g e (novo)
(ge) o tem, ali je ta direktiva povzročila želene vplive v zvezi z uskladitvijo in pojasnilom pravnih predpisov, ki urejajo patentabilnost računalniško izvedenih izumov.
Obrazložitev
Za zagotovitev ocene, ali so bili doseženi cilji, ki vodijo k sprejetju te direktive.
Predlog spremembe
37
Člen 8, točka g f (novo)
(gf) o razvojih svetovnih patentnih sistemov na področju računalniško izvedenih izumov v zvezi z vidiki, omenjenimi v tem členu (točke (a) do (d) in (f) do (gb)).
Obrazložitev
Razvoj patentnih sistemov, zlasti možnost, da bi imeli svetovni patentni sistem, je treba skrbno spremljati.
Predlog spremembe
38
Člen 8, odstavek 1 a (novo)
Komisija v enem letu predlaga predlog učinkovitega patenta Evropske skupnosti, ki zagotavlja demokratični nadzor Evropskega parlamenta nad Evropskim patentnim uradom in Evropsko patentno konvencijo .
Obrazložitev
Zaradi pravne varnosti in doseganja lizbonskih ciljev je zaželeno, da je v Evropski uniji en sam patentni sistem.
Predlog spremembe
39
Člen 8 a (novo)
Člen 8a
1. Države članice zagotovijo, da njihovi predstavniki v Upravnem svetu Evropske patentne organizacije sprejmejo takšne ukrepe, kot so v njihovi pristojnosti, za zagotovitev, da Evropski patentni urad podeli evropske patente le, ko so izpolnjene zahteve Evropske patentne konvencije, zlasti v zvezi z inventivno ravnjo in tehničnim prispevkom, kot je to opredeljeno v točki (b) člena 2.
2. Svet Evropskemu parlamentu zagotovi letno poročilo o dejavnostih predstavnikov držav članic, ki so države podpisnice Evropske patentne konvencije, v Upravnem svetu Evropske patentne organizacije, in o napredku pri doseganju ciljev, določenih v zgornjem odstavku.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe priznava, da so države članice tudi države podpisnice Evropske patentne konvencije in da imajo države članice nekaj vpliva na delovanje Evropskega patentnega urada, posebno v zvezi z ohranjanjem visokih standardov preverjanja prijav patentov zlasti v zvezi z inventivno ravnjo in „tehničnim prispevkom“, kot je opredeljeno v tej direktivi.
Razen tega ta predlog spremembe zahteva, da države članice (v Svetu) vsako leto poročajo Evropskemu parlamentu o tem, kako so v zvezi s tem dejansko vplivale na EPU, in o napredku, doseženem na poti do cilja zmanjšanja števila podeljenih nevrednih patentov.
EXPOSE DES MOTIFS
Avec la présentation des amendements proposés à la Position Commune de la Commission et du Conseil sur la brevetabilité des inventions contrôlées par ordinateur pour la 2 ème lecture du Parlement, la procédure concernant ce sujet important touche à sa fin.
Après plus d’une vingtaine d’auditions multiples, l’examen de plusieurs dizaines d’amendements proposés, le débat s’est largement clarifié, au moins aux yeux de votre rapporteur.
Quelques grandes sociétés, mais pas toutes, dans le domaine qui nous intéresse, se sont lancées dans une stratégie massive de dépôt, d’achat, et de défense de brevets sur des inventions contrôlées par ordinateur en franchissant de plus en plus la ligne rouge qui sépare une contribution technique de ce qui n’est pas technique, avec l’espoir de voir finalement inclure dans le brevet le logiciel lui-même qui permet le contrôle de l’invention par un ordinateur. Cette stratégie est possible aux Etats-Unis, qui n’ont pas adopté de législation sur ce sujet. Elle ne l’est en principe pas en Europe, où la Convention de Munich l’interdit et où la jurisprudence de l’Office Européen des brevets demeure prudente mais quelque peu incertaine.
Le seul moyen de donner satisfaction à ces sociétés pour leur permettre de consolider et d’étendre cette stratégie serait de réviser la Convention de Munich de 1973, et d’y supprimer l’article 52-2 qui se résume à cette disposition : les logiciels ne sont pas brevetables.
Personne n’y pense, personne ne le veut, et le Conseil dans sa position commune a fort justement pris la position inverse en suivant au demeurant la Commission Européenne. La proposition de votre rapporteur est de soutenir dans le principe cette position du Conseil. Un logiciel en effet n’est pas plus brevetable qu’un accord de musique ou une alliance de mots. En tant que groupe de formules mathématiques reliées, il est une production de l’esprit humain dans l’ordre des idées. Et la libre circulation des idées est un principe fondateur de notre civilisation.
Nous n’éviterons donc pas un petit conflit. Mais ce n’est pas parce que la loi a été violée ou qu’on l’on souhaite la violer que le Parlement serait dans l’obligation de légaliser ces transgressions effectives ou intentionnelles.
La position du Conseil était acquise –il faut une directive pour clarifier et stabiliser le droit, tout ce qui est technique est brevetable sous les conditions usuelles, les logiciels ne sont pas brevetables- et votre rapporteur vous proposant de s’y rallier, il ne nous reste qu’à examiner et si possible à améliorer la position ainsi définie.
Le texte est court, 12 articles dont les six derniers sont de pure procédure, comme au demeurant le premier, qui définit le champ du texte.
Il n’y a que deux problèmes difficiles, la délimitation de ce qui est brevetable et de ce qui ne l’est pas, et l’intéropérabilité. Comme le second dépend très largement de la solution donnée au premier, c’est sur celui-ci presque exclusivement qu’ont porté débats, discussions et travaux poursuivis jusqu’ici.
La difficulté réside en ceci que l’imbrication de plus en plus profonde des logiciels avec tous les systèmes qui alimentent les calculs de l’ordinateur et servent à en tirer des conclusions pratiques, d’une part pousse les opérateurs, pour se simplifier la vie, mais aussi pour élargir leur rente, à considérer le logiciel comme incorporé à l’invention et à le breveter lui-même, et d’autre part complique pour le législateur et pour le juge la définition claire et stricte de la limite entre les deux domaines. Et bien naturellement toute ambiguïté ouvrira une faille dans le dispositif juridique qui suffirait à produire une zone grise au sein de laquelle on ne manquerait pas de trouver des brevets logiciels. Notre quête n’est qu’une chasse à l’imprécision.
Or les critères sont simples, connus et indiscutés. Pour qu’une invention soit brevetable, il faut qu’elle constitue une contribution technique qui soit susceptible d’application industrielle, qui soit nouvelle, et qui implique une activité inventive.
Cela pose un problème de définition. C’est à l’article 2b que le Conseil a placé celle qu’il propose. « « Contribution technique » désigne une contribution à l’état de la technique dans un domaine technique, qui est nouvelle et non évidente pour une personne du métier. La contribution technique est évaluée en prenant en considération la différence entre l’état de la technique et l’objet de la revendication de brevet considéré dans son ensemble, qui doit comprendre des caractéristiques techniques, qu’elles soient ou non accompagnées de caractéristiques non techniques ».
A l’évidence, ces variations sémantiques définissent plus la contribution que le mot de technique lui-même. Qu’il soit pris comme substantif ou comme adjectif, les définitions données de ce mot dans les dictionnaires courants n’ont pas pour objet d’en définir le champ de manière juridiquement limitative et opposable à d’autres champs. Mais il y a des constantes. La technique est partout définie comme l’ensemble des procédés ordonnés, scientifiquement mis au point, qui sont employés pour produire une œuvre ou un résultat déterminé ou encore procéder à l’investigation et à la transformation de la nature. Il y a en commun dans toutes ces définitions une référence implicite au monde physique, au palpable, ou encore au réel, qui s’oppose clairement au monde des idées ou à l’immatériel. Après bien des recherches, ce critère nous est apparu comme le seul permettant de distinguer clairement ce qui relève du domaine technique de ce qui n’en relève pas.
Restait à le formuler. On aurait pu distinguer la matière de l’immatériel. Mais le mot de matière est trop souvent opposé à celui d’énergie. Or un signal lumineux ou radioélectrique, qui est très fréquemment produit en conclusion du calcul de l’ordinateur guidé par le logiciel pour produire un résultat, relève incontestablement du monde réel, mais est constitué d’énergie et non de matière : la jurisprudence pourrait hésiter à considérer l’énergie comme de la matière ! Pour pallier cet inconvénient, l’on pourrait encore opposer le monde physique au monde virtuel. Mais là encore le mot physique entraîne trop de connotations avec le palpable alors que la production d’un signal parfaitement réel mais non palpable relève d’un système à l’évidence brevetable dans la vision des choses qu’ont retenue aussi bien la Convention de Munich que la position commune du Conseil du 07 mars 2005.
Dans ces conditions, la formule « un enseignement nouveau sur l’usage des forces contrôlables de la nature, sous le contrôle d’un programme informatique, et distinct des moyens techniques nécessaires à la mise en œuvre de ce programme, est technique » nous a paru la plus englobante en même temps que la plus claire pour définir le champ de la technique. L’usage de matière dans les systèmes et dispositifs qui relient en amont et en aval le logiciel au monde réel est inclus dans cette définition puisqu’il s’agit toujours non pas d’une matière inerte mais d’une matière mise en œuvre par de l’énergie.
La formulation en cause, imaginée voici près de 30 ans par une Cour allemande, n’a jamais été reprise mais jamais non plus infirmée par la Cour Fédérale. Elle est reprise déjà dans les législations suédoise, polonaise et japonaise.
C’est là l’objet de l’amendement fondamental, qui reprend d’ailleurs partiellement mais en l’améliorant, la formulation retenue par le Parlement en première lecture. Il prend place à l’article 2 « Définitions » et constitue un paragraphe c) nouveau.
Toute définition étant toujours aussi importante par ce qu’elle définit que par ce à quoi elle s’oppose, il a semblé essentiel à votre rapporteur d’ajouter dans ce paragraphe 2c) un deuxième alinéa lui aussi incorporé à l’amendement 5, destiné à confirmer en toute clarté ce que la définition proposée au premier alinéa exclut du champ de la technique, donc de la brevetabilité : « Le traitement, la manipulation, la représentation et la présentation de l’information par un programme informatique ne sont pas techniques, même lorsque des moyens techniques sont employés dans ce but ».
Cette clarification est nécessaire, car, bien qu’elle soit rigoureusement synonyme du premier alinéa, elle tranche explicitement quelques situations ambiguës révélées par nos auditions. Elle a surtout l’avantage de clarifier complètement aussi la relation du système de droit ainsi proposé avec le traité ADPIC.
L’adoption d’une formule ainsi clarifiante pour l’ensemble du sujet nous a conduit à découvrir que le titre même de la directive pouvait receler une ambiguïté. L’expression « invention mise en œuvre par ordinateur » peut tendre à laisser penser qu’une invention puisse être totalement réalisée au moyen d’un simple ordinateur, ce qui voudrait dire que des logiciels puissent être brevetables. Pour éviter cette dérive votre rapporteur vous propose de modifier le titre de la directive en « concernant la brevetabilité des inventions contrôlées par ordinateur ».
Une fois ce point établi, tous les autres amendements en découlent. Ils sont, en totalité pour ceux qui concernent les considérants, et pour la plupart de ceux qui concernent le dispositif, des rectifications ou des précisions de vocabulaire. Dans quelques cas, amendements 7 et 8 par exemple, ils correspondent à des exemples d’application. Enfin l’amendement 14 tire la conséquence de la définition retenue en ce qui concerne l’intéropérabilité, qu’il est essentiel de préserver, mais qui ne concerne plus les logiciels puisqu’ils sont confirmés comme étant hors champ de la brevetabilité.
POSTOPEK
Naslov
Skupno stališče Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o patentabilnosti računalniško izvedenih izumov
Referenčni dokumenti
11979/1/2004 – C6‑0058/2005 – 2002/0047(COD)
Pravna podlaga
člena 251(2) in 95 ES
Podlaga v Poslovniku
člen 62
Datum 1. obravnave EP – P[5]
24.9.2003
P5_TA(2003)0402
Predlog Komisije
KOM(2002)0092 – C5‑0082/2002
Spremenjeni predlog Komisije
Datum razglasitve prejetja skupnega stališča na zasedanju
14.4.2005
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
JURI 14.4.2005
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Michel Rocard
14.9.2004
Nadomeščeni(-a) poročevalec(-ka)
Obravnava v odboru
21.4.2005
23.5.2005
20.6.2005
Datum sprejetja
20.6.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
16
10
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Maria Berger, Marek Aleksander Czarnecki, Bert Doorn, Monica Frassoni, Giuseppe Gargani, Piia-Noora Kauppi, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Marcin Libicki, Antonio Masip Hidalgo, Viktória Mohácsi, Aloyzas Sakalas, Francesco Enrico Speroni, Daniel Stroz, Andrzej Jan Szejna, Diana Wallis, Nicola Zingaretti, Jaroslav Zvěřina
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Barbara Kudrycka, Evelin Lichtenberger, Toine Manders, Edith Mastenbroek, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Michel Rocard, Ingo Schmitt, József Szájer
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Sharon Bowles, Tunne Kelam, Angelika Niebler
Datum predložitve – A6
21.6.2005
A6‑0207/2005
Pripombe
...
