Povzetek zasedanja v Strasbourgu od 23. do 26. aprila 2007
2007-04-30 - 10:58
Parlament je v času od 23. do 26. aprila sprejel več zakonodajnih predlogov v postopku soodločanja (med drugim pomorsko zakonodajo in uredbo o naprednem zdravljenju) pa tudi poročilo o napredku Hrvaške pri vstopanju v EU in razrešnice proračunov institucij za leto 2005.
PONEDELJEK, 23. april
Poslanci so obravnavali predlog direktive o plačilnih storitvah na notranjem trgu, predlog uredbe o zdravilih za napredno zdravljenje in predloge kazenskih ukrepov za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine . Na dnevnem redu je bilo tudi poročilo o posledicah prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike in poročilo o proračunu EU za leto 2008 .
TOREK, 24. april
Dopoldanska razprava je bila namenjena razrešnicam proračunov za leto 2005 za vse institucije in agencije Unije. Popoldne so se parlamentarci posvetili petim predlogom iz svežnja pomorske zakonodaje , zvečer pa so bila na dnevnem redu poročila o zakonodaji s področja letalskega prometa in druga obravnava direktive o oceni poplavne ogroženosti.
SREDA, 25. april
Dopoldanski točki dnevnega reda sta bili osrednja razprava o transatlantskih odnosih ter poročilo o napredku Hrvaške pri vstopanju v EU. Opoldne je poslance na slavnostnem delu seje nagovoril indijski predsednik Abdul Kalam, popoldne pa je parlament obravnaval letno poročilo o človekovih pravicah za leto 2006 ter se seznanil z izjavami Sveta in Komisije o moratoriju na smrtno kazen, razmerah v Ukrajini in homofobiji v Evropi. Zvečer je bil na dnevnem redu med drugim predlog o mehanizmu za oblikovanje skupine za hitro ukrepanje na mejah v okviru agencije FRONTEX.
ČETRTEK, 26. april
Predstavniki Komisije so poslance v četrtek seznanili s stanjem v odnosih med EU in Rusijo , parlament pa je obravnaval tudi poročilo o položaju invalidnih žensk v Evropski uniji ter, po opoldanskih glasovanjih, razmere na področju človekovih pravic po svetu.
Nastopi slovenskih poslancev na plenarnem zasedanju
- Enominutni govori poslancev (ponedeljek, 23. april)
Alojz PETERLE (EPP-ED, SI): "Zdi se mi nujno seznaniti ta parlament z dejstvom, da so na Kosovu 12. aprila 2007 že drugič v tem letu poskušali izvesti atentat na direktorja agencije za telekomunikacije Kosova, g. Antona Berišo. Prvi poskus atentata je bil izveden že 28. februarja letos, drugi atentat je bil izveden z vojaškimi ročnimi protioklepnimi minometi in velika sreča je bila, da je gospod Beriša preživel že drugi atentat. Žal pa je bil pri tem huje ranjen policist, ki ga je varoval. V tem parlamentu smo se vedno izražali proti dejanjem nasilja in kršenju najosnovnejših človekovih pravic, ki ne morejo prispevati k pozitivnemu razvoju. Prav bi bilo, da naš parlament pozove kosovske oblasti, da naredijo vse, da se naročniki takšnih terorističnih dejanj dejansko izsledijo in predajo sodišču. Le z doslednim delom organov javne varnosti in posledičnim sojenjem storilcem takšnih dejanj bo mogoče povrniti upanje, da se tudi na Kosovo vrneta mir in zaupanje v organe oblasti."
- Poročilo: Kartika Tamara Liotard (A6-0054/2007) - Tematska strategija o trajnostni rabi naravnih virov (torek, 24. april)
Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI) v imenu politične skupine ALDE: "Tematska strategija, o kateri razpravljamo, je s svojim ciljem učinkovitejšo porabo energetskih in surovinskih virov verjetno najpomembnejša delna strategija šestega okoljskega akcijskega programa. Njen glavni cilj je preprečevanje nepotrebnega razmetavanja obnovljivih in neobnovljivih virov, s čimer ogrožamo ravnotežje v okolju. Med ukrepi za omejitev pretirane porabe ima posebno mesto filozofija življenjskih ciklusov proizvodov. Bistveno je mogoče povečati obseg proizvodov, ki jih na koncu življenjske dobe vrnemo v gospodarstvo in ponovno porabimo. Strategija je v tej točki tesno povezana s postopkom revizije evropskega prava o ravnanju z odpadki.
Ambiciozni cilji, ki jih želimo videti v tej tematski strategiji, niso nerealni. Prioritete v politični razpravi o varčevanju z naravnimi viri so že bistveno povečale pripravljenost državljanov, da sodelujejo pri koristni ponovni uporabi odpadkov. Naša mesta, recimo, so potencialni rudniki surovin. Tako kot z izkopavanjem rud lahko z naprednimi metodami zbiranja in ločevanja odpadkov pridobivamo železo, cink, baker, plastiko, za katero bomo porabili trikrat manj energije, kot za njeno proizvodnjo iz novih surovin. Mestno rudarstvo je obetavna vizija sodobnega mesta kot donosnega rudnika recikliranih materialov. In ni edina, ki bistveno izboljšuje učinkovitost porabe naravnih virov."
- Poročilo: Ilda Figueiredo (A6-0059/2007) - Poenostavitev in racionalizacija poročil v zvezi s praktičnim izvajanjem (sreda, 25. april)
Mihael BREJC (EPP-ED, SI) v imenu skupine EPP-ED: "Najprej bi izrazil zadovoljstvo v imenu politične skupine Evropske ljudske stranke in Evropskih demokratov s tem poročilom, ker je to eden prvih korakov k bistvenemu zmanjšanju obremenitev držav članic, ko gre za različna administrativna opravila, hkrati pa bo ta direktiva prispevala k preprostejšemu in jasnejšemu delu Komisije. V Evropski ljudski stranki/Evropskih demokratih smo zelo zadovoljni, da je dogovor s poročevalko uspel in da smo v okviru našega odbora skupaj dosegli tako visoko soglasje. Če se prav spomnim smo to poročilo sprejeli samo z enim glasom proti.
V vsebinskem pogledu je to poročilo še eno jasno sporočilo evropski javnosti, da se Komisija, Svet in Parlament odločajo za racionalizacijo postopkov, za izboljšanje komunikacije med državami članicami in evropskimi institucijami tako, da bi vsi skupaj od tega imeli koristi. Zaradi te direktive in enega samega poročila se niti v enem delu ne bo zmanjšal kateri koli standard na področju varnosti in zdravja pri delu. V moji politični skupini ocenjujemo to poročilo kot celoto oziroma to direktivo kot pomemben korak naprej, bi pa si seveda želeli, da bi tudi na drugih področjih, tudi pri drugih komisarjih doživeli podobne pobude. Samo za primer naj povem, da je denimo na področju terorizma Evropski parlament sprejel okrog 60 različnih dokumentov, direktiv, uredb itd. Stvari so precej nepregledne, na primer Schengenski sporazum, notranji trg in še bi lahko naštevali. Skratka to poročilo je lep zgled, kako lahko znotraj političnih skupin dosežemo visoko soglasje o tem, kako v prihodnje urejati naše skupne zadeve " 20070420BRI05535
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Širitev
Napredek Hrvaške pri vstopanju v Unijo
2007-04-30 - 10:58
Poročilo na lastno pobudo poslanca Hannesa SWOBODE (PES, AT) o napredku Hrvaške v letu 2006 nima zakonodajne teže. Resolucija, ki so jo poslanci sprejeli na zasedanju v Strasbourgu, je zbir stališč in mnenj Evropskega parlamenta glede vstopanja Hrvaške v Unijo. Dokument največ pozornosti namenja sodelovanju Hrvaške z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine, nadaljevanju reforme sodstva ter uspešnemu prehodu v tržno gospodarstvo. Resolucija ugotavlja, da je Hrvaška že znatno napredovala na poti do pristopa k EU. Poslanci menijo, da Hrvaška še naprej izpolnjuje politična merila za članstvo in jo je mogoče obravnavati kot delujoče tržno gospodarstvo, ki bi moralo biti sposobno srednjeročno vzdržati pritisk konkurence in tržnih sil v Uniji, če bo država še naprej učinkovito izvajala svoj program reform, da bi odpravila preostale pomembnejše slabosti. Parlamentarci tudi čestitajo hrvaškim oblastem za hiter napredek, ki so ga dosegle v dosedanjih pristopnih pogajanjih, zlasti pri sprejetju ključnih delov zakonodaje na najbolj pomembnih področjih, kot so javna uprava, delovanje sodišč in protikorupcijska politika. Mejna vprašanja Parlament poziva Hrvaško in njene sosednje države, naj dokončno rešijo odprta vprašanja meja. V primerih, kadar pri odprtih mejnih sporih ni možno najti bilateralnih rešitev s sosednjimi državami, naj se uporabi posredovanje tretje stranke. Poslanci še posebej pozivajo hrvaško in slovensko vlado, naj za dosego sporazuma o vseh njunih nerešenih vprašanjih meje izkoristita vse razpoložljive možnosti in pri tem upoštevata doslej dosežene sporazume in sklepe Evropskega sveta iz 17. in 18. junija 2004 in ju prosi, naj se vzdržita kakršnih koli enostranskih dejanj, ki bi lahko ogrozila takšen sporazum. Sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (ICTY) Poslanci sicer pozdravljajo popolno sodelovanje Hrvaške s sodiščem, vendar so zaskrbljeni, da bi lahko, kot so pokazale nedavne sodne odločbe, sovražnost na lokalni ravni lahko ogrozila učinkoviti pregon vojnih zločinov. Parlament ugotavlja, da je v sodnem sistemu še vedno prisotna vztrajna pristranskost nekaterih med zaposlenimi glede državljanov, ki niso hrvaške narodnosti, ter ni zadostne zaščite prič pred ustrahovanjem. Hrvaška vlada bi morala še naprej dejavno spodbujati in podpirati pregon vojnih zločinov, ne glede na narodno pripadnost storilcev, zato je odbor zaskrbljen glede vladne ponudbe, da prispeva za stroške obrambe generalov hrvaške vojske. Po mnenju poslancev bi morale vse hrvaške institucije in stranke preprečiti javno dojemanje Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo kot sovražne institucije in bolje obveščati o vlogi, ki jo ima pri pregonu zločinov, storjenih proti hrvaškemu civilnemu prebivalstvu. Reforma sodstva Parlament opaža predanost hrvaške ministrice za pravosodje prizadevanjem za napovedano racionalizacijo števila sodišč, da bi postala bolj profesionalna in učinkovita. Ob tem pa ministrico opominja, da mora ta proces potekati vzporedno z oblikovanjem ustreznih postopkov in meril za imenovanje in ocenjevanje sodnega osebja, ki bodo usmerjeni v zagotavljanje zadostnega jamstva glede profesionalnega in neodvisnega sodstva. Poslanci zato odobravajo ustanovitev delovne skupine za oblikovanje novih okvirnih meril za ocenjevanje sodnikov ter spremembo zakona o sodiščih, ki uvaja obveznost sodnikov, da prijavijo svoje premoženje, in možnost premeščanja sodnikov na sodišča, ki so preobremenjena. Tržno gospodarstvo Parlament opominja hrvaške oblasti, da je odprto in konkurenčno tržno gospodarstvo temeljni pogoj za članstvo v EU, zato jih poziva, da resneje in hitreje uresničujejo dogovorjene cilje glede prodaje manjšinskih in večinskih deležev države v družbah ter zmanjšanja državnih subvencij, zlasti v ladjedelniškem in jeklarskem sektorju. Parlamentarci tudi menijo, da bi bilo treba narediti več za odprtje hrvaškega trga tujim vlagateljem in ponudnikom storitev, da bi ti postali enakopravni nacionalnim operaterjem. Hrvaška naj s celovito in hitro uporabo svojih obstoječih postopkov dovoli državljanom EU nakup nepremičnin, razen na območjih, ki so iz tega izvzeta, ob tem pa parlament opozarja, da so ti cilji predvideni že v stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu. Poslanci še izražajo zaskrbljenost zaradi upadajoče javne podpore pristopu Hrvaške k EU in pozdravljajo dejstvo, da vlada in opozicija združujeta moči pri razlaganju javnosti o gospodarskih, političnih, socialnih in kulturnih koristih, ki jih bo prinesel pristopni proces. Ob tem pa parlament poziva tudi Komisijo, naj okrepi svoje dejavnosti obveščanja o teh prednostih. V dopoldanski razpravi je poročevalec Swoboda vnovič poudaril, da so pri reševanju dvostranskih vprašanj najboljše dvostranske rešitve - če to ne gre, naj pomaga posrednik, rešitve pa naj bodo v evropskem duhu. Razprava o poročilu Trije slovenski poslanci, ki so sodelovali v razpravi, so ponovili svoja stališča glede dopolnil o reševanju vprašanj s sosedami. Borut PAHOR (PES, SI) je ugotavljal, da je Evropski parlament vedno le pozival Hrvaško, da z dvostranskimi sporazumi uredi vprašanja odprtih mejnih vprašanj s sosednjimi državami: "Kljub temu se ni nič spremenilo. Verjetno se ni nič spremenilo zato, ker hrvaška politika noče ali pa ne zna sprejeti nase odgovornost, da bi z dvostranskimi sporazumi uredila ta odprta mejna vprašanja, čeprav so nekatere sosednje države, med njimi Slovenija, storile vse, kar je bilo v njeni moči, da bi do takih dvostranskih sporazumov prišlo. Zato je dobro in prav, da je poročevalec Hannes Swoboda našel konsenz z dikcijo o morebitnem posredovanju tretjega in da se to nanaša na vsa obmejna vprašanja oz. na vse države, ki mejijo na Hrvaško in večina od njih nima urejenih vprašanj s to državo." Jelko KACIN (ALDE, SI) je dejal, da je Hrvaška dosegla napredek na številnih področjih, mora pa nadaljevati zastavljene reforme pravosodja, tržnega gospodarstva in zaščite manjšin. Dodal je da podpira dopolnilo kolega v skupini ALDE, italijanskega poslanca Alfonsa Andrie o dogovoru iz leta 2004: "Italijo in Slovenijo je namreč vznemirila decembrska odločitev Sabora o aktiviranju hrvaške ekološko ribolovne cone. Enostranska provokacija nedvomno škodi verodostojnosti Hrvaške in slabša sicer dobre odnose v regiji. Amandma Andrie je pomemben, ker poudarja pomen trilateralnega dogovora Italije, Hrvaške in Slovenije, doseženega v Bruslju 4. junija 2004. Pozdravljam tudi pozitiven odziv Swobode na pobudo, da 24. amandma z ustnim amandmajem dopolni. S tem je dosegel uravnoteženost poročila, saj ima Hrvaška odprta mejna vprašanja tudi z BiH, Črno goro in Srbijo. In ne pozabimo - tudi Bosna, Črna gora in Srbija si zaslužijo evropsko prihodnost." Alojz PETERLE (EPP-ED, SI) je dejal, da je poročilo realistično in natančno tudi glede nalog, ki jih mora Hrvaška na poti do pristopa še opraviti: "Med njimi omenja tudi njena odprta vprašanja s sosednjimi državami. Pričakujem da bo Hrvaška v duhu tega poročila v celoti izvajala zaveze že sprejetih sporazumov s Slovenijo in z drugimi sosednjimi državami ter si skupaj z njimi prizadevala za rešitve bilateralnih vprašanj in k trajnemu dobremu sosedstvu, še posebej med prebivalci v obmejnih območjih. Dobro sosedstvo naj utrjujejo skupna, ne enostranska dejanja. Pozdravljam ambicijo, da se ob izpolnjenih pogojih pogajalski proces zaključi tako, da bi lahko ta parlament dal privolitev še pred naslednjimi parlamentarnimi volitvami. Projekt združevanja Evrope se mora nadaljevati. Prav je, da se zavedamo, kako pomemben in pozdrava vreden je za Evropo vsak napredek na Hrvaškem in v državah jugovzhodne Evrope v smeri uveljavljanja evropskih vrednot, načel in skupnih pravil igre." Dodal je še, "da sprejemamo poročilo o napredku ene od držav, ki jih je v devetdesetih letih zaznamovala vojna. Nekatere sledove vojne je mogoče preseči samo z resnično privrženostjo evropskemu duhu, ki zajema tudi prizadevanja za spravo. Tudi v tem smislu so hrvaški uspehi pomembni za razvoj v širši regiji. Vemo, da zgodovina ni vedno naša zaveznica, vendar moram z ozirom na nekatera predlagana dopolnila izraziti prepričanje, da to poročilo ne more nalagati Hrvaški kot demokratični državi, ki se je izrekla proti vsem totalitarizmom, nalog, ki jih zahodne demokracije niso naložile prej neki drugi in drugačni državi." Poročilo o napredku Hrvaške v letu 2006
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0156 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Enotno plačilno območje že leta 2010
2007-04-30 - 10:58
Evropski poslanci so v torek, 24 aprila v prvi obravnavi v postopku soodločanja sprejeli predlog direktive o storitvah na notranjem trgu. Z vzpostavitvijo enotnega plačilnega območja za plačila v evrih (SEPA) naj bi se z letom 2010 brezgotovinska plačila poenostavila in pocenila, uporabniki pa bodo lahko plačilne kartice brez ovir uporabljali povsod po Evropi. Plačilni sistemi v državah članicah Evropske unije so dejansko predvsem nacionalno usmerjeni: čezmejna plačila so lahko počasnejša in dražja kot plačila v domačih sistemih, uporabniki imajo velikokrat težave pri uporabi plačilnih kartic v tujini, plačilni sistemi pa pogosto tudi izkoriščajo monopolne položaje na domačih trgih. Komisija navaja, da je v Uniji na leto približno 231 milijard transakcij (gotovinskih in negotovinskih) v skupni vrednosti 52 trilijonov evrov , vendar pa so stroški sedanjega plačilnega sistema zelo visoki. Študije namreč kažejo, da stanejo sedanji razdrobljeni "nacionalni" plačilni sistemi okoli 2 do 3 odstotke BDP . Velik delež teh stroškov nosijo banke same - trenutno namenjajo tretjino svojih stroškov poslovanja za plačila. Delež čezmejnih plačil je sicer povprečno manjši od 4 odstotkov. Do leta 2010 naj bi evropske banke in druge plačilne ustanove vzpostavile enotno plačilno območje, kjer bodo domače in čezmejne transakcije potekale na enak način in z enako hitrostjo. Plačilne kartice naj bi delovale po enotnem standardu, torej bi jih morali sprejemati povsod po Evropi, brez tehničnih ovir ali dodatnih stroškov. Prihranki bi bili očitni predvsem za podjetja: standardizacija tehničnih in pravnih zahtev za plačila bi bankam omogočila ponudbo hitrejših in cenejših plačil, ki se lahko v celoti izvajajo avtomatsko, ter podjetjem olajšala izdajo računov. S tem bi imela podjetja dostop do hitrejše in bolj zanesljive poravnave in boljšega denarnega toka, kar je bistvenega pomena v čezmejni trgovini. Z avtomatizacijo bi lahko potencialni dobički na ravni Unije dosegli od 50 do 100 milijard evrov na leto. Poročilo o predlogu direktive, ki ga je pripravil poslanec Jean-Paul GAUZES (EPP-ED, FR), je odbor za ekonomske in monetarne zadeve sicer potrdil že septembra lani, vendar je bilo uvrščeno na dnevni red plenarnega zasedanja šele sedaj, ker je parlament želel s Svetom EU uskladiti kompromisna dopolnila o varovalnih inštrumentih za banke in nebančne ustanove. Parlament je v torek dokončno potrdil poročilo s svežnjem kompromisnih dopolnil, ki so usklajena s Svetom EU, zato bo nova zakonodaja lahko kmalu stopila v veljavo. Banke in druge plačilne ustanove namreč rabijo določeno prehodno obdobje za izvedbo sprememb ter prilagoditev na skupni sistem, da bi enotno območje lahko začelo delovati z letom 2010. Osrednje točke kompromisnih dopolnil (dopolnilo 286 k poročilu) so:
uvedba nove kategorije ponudnikov storitev, plačilne institucije , ki izvajajo samo plačilne storitve in ne smejo sprejemati depozitov uporabnikov;
opredelitev zahtevane višine kapitala in pogojev za registracijo plačilnih institucij, pri čemer imajo države pravico do izjeme za registracijo manjših institucij, pri katerih mesečni promet ne presega 3 milijone evrov;
plačilo, opravljeno v evrih, mora biti knjiženo najkasneje naslednji delovni dan ;
morebitne stroške plačil (oziroma provizijo ponudnika plačilnih storitev) naj bi si delila prejemnik plačila in plačnik, lahko pa jih ponudnik tudi ne zaračunava ali pa jih plača le prejemnik plačila (trgovec), kot je zdaj pogosto primer pri plačilu s kreditnimi karticami.
Direktiva bo veljala za celotno EU in Evropski gospodarski prostor in ne le za evroobmočje. Plačilne storitve na notranjem trgu
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0128 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Varnejša pravila za napredno zdravljenje
2007-04-30 - 10:58
Evropski parlament je v sredo, 25. aprila sprejel predlog uredbe o naprednem zdravljenju, ki naj bi pravno uredila področja genskega zdravljenja, somatskega celičnega zdravljenja in tkivnega inženirstva. Razprava na plenarnem zasedanju je pokazala izrazito različna stališča do predloga Komisije, poslanci pa so na koncu podprli kompromisno rešitev, ki omogoča, da bo uredba kmalu stopila v veljavo. Zakonodajni predlog določa enotna evropska pravila za pridobitev dovoljenja za promet s tovrstnimi zdravili in ustanovitev odbora za napredno zdravljenje znotraj Evropske agencije za zdravila, ki bi nadzoroval njihovo kakovost, varnost in učinkovitost. Nekateri poslanci, tudi poročevalec Miroslav MIKOLAŠIK (EPP-ED, SK), so želeli z "etičnimi" dopolnili vnesti še dodatne varovalke, ki naj bi preprečile morebitne zlorabe znanosti. Uredba ureja tehnične vidike vprašanj izdajanja dovoljenj za promet z naprednimi zdravili in raziskav na področju naprednega zdravljenja, medtem ko etična vprašanja ostajajo v pristojnosti držav članic. Nove tehnologije za novo upanje Znanstveni napredek na področju biologije, biotehnologije in medicine je pripomogel k razvoju obetavnih pristopov zdravljenja na genski in celični podlagi za preprečevanje in zdravljenje bolezni ali motenj človeškega telesa. Številni izdelki za gensko zdravljenje in somatsko celično zdravljenje se že testirajo na klinični ravni za zdravljenje dednih bolezni, raka, sladkorne bolezni, parkinsonove bolezni in drugih nevrodegenerativnih bolezni. Poleg tega se je pojavilo novo področje biotehnologije: tkivno inženirstvo, ki združuje različne vidike medicine, celične in molekularne biologije, znanosti in inženirstva o snoveh z namenom regeneracije, obnovitve ali nadomestitve človeških tkiv. Trenutna uporaba tega rastočega področja regenerativne medicine vključuje zdravljenje bolezni ali poškodb kože, hrustanca in kosti. Namen nove zakonodaje Tri oblike naprednega zdravljenja (gensko zdravljenje, somatsko celično zdravljenje in tkivno inženirstvo) naj bi z izboljšanjem kakovosti življenja bolnikov in znatno spremembo medicinske prakse občutno vplivale na javno zdravje. Poleg tega sestavljajo skladno celoto, saj imajo skupnih več ključnih znanstvenih, ureditvenih in gospodarskih prvin. Pravna ureditev naprednega zdravljenja je nepopolna. Izdelki za gensko in somatsko celično zdravljenje so razvrščeni kot zdravila in predmet tovrstne zakonodaje, izdelki tkivnega inženirstva pa so trenutno zunaj katerega koli evropskega zakonodajnega okvira. To vodi k različnim nacionalnim pristopom glede pravnega razvrščanja in pridobivanja dovoljenja za promet, s čimer se krši prosti pretok izdelkov tkivnega inženirstva v Uniji in ovira dostop bolnikov do teh oblik zdravljenja. Nova uredba bo zapolnila pravno vrzel in postavila napredno zdravljenje v enoten okvir. Z določitvijo postopka za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor nad izdelki bi se uskladil dostop na trg, pospešila konkurenčnost evropskih podjetij, ki delujejo na tem področju in zagotovila celovita pravna varnost. Ocene primernosti zdravil bi izdajal novoustanovljeni odbor za napredno zdravljenje pri Evropski agenciji za zdravila (EMEA). Uredba ne posega v pristojnosti držav članic glede vprašanja uporabe zarodnih celic. Ocena tveganja Odbor za napredno zdravljenje v okviru EMEA bodo sestavljali strokovnjaki s posebno usposobljenostjo ali strokovnim znanjem na tem zelo inovativnem in hitro razvijajočem področju. V postopku za izdajo dovoljenja bi to telo pripravilo osnutek mnenja o kakovosti, varnosti in učinkovitosti zdravil, ki bi ga nato končno odobril odbor za zdravila za uporabo v humani medicini pri EMEA. Odbor bi moral biti neodvisen, njegovi člani bi morali meti ustrezno znanstveno znanje s področja naprednega zdravljenja, ne bi pa smeli imeli finančnih interesov na sektorju medicine ali biotehnologije. Spodbuda malim podjetjem Komisija je predlagala, da bi se za spodbudo podjetjem, ki razvijajo proizvode v zvezi z zdravili za napredno zdravljenje, za 90-odstotkov znižale pristojbine, ki jih je treba plačati EMEA. Parlament pa je sprejel dopolnilo, po katerem bi 90-odstotno znižanje veljalo le za mala podjetja, medtem ko bi ostala dobila 70-odstotni popust pri plačilu pristojbin. Za mala podjetja naj bi uvedli tudi 50-odstotno znižanje pristojbine za dovoljenje za promet in jim nudili dodatne tehnološke spodbude. Razprava Razprava na plenarnem zasedanju je pokazala, da je bilo med poslanci še precej zadržkov, saj so nekateri - predvsem pa poročevalec Miroslav MIKOLAŠIK (EPP-ED, SK) - želeli še dodatne varovalke, ki naj bi preprečile morebitne zlorabe znanosti. Mnenja so se najbolj razlikovala glede tako imenovanih "etičnih" dopolnil, ki naj bi v besedilo vnesla določila, da Evropska unija ne bi smela usklajevati zakonodaje o uporabi človeških zarodkov in človeških embrionalnih matičnih celic. Evropski komisar za podjetništvo in industrijo Gunther VERHEUGEN je dejal, da je nova zakonodaja izjemnega pomena za številne bolnike po Evropi, saj raziskuje napredne možnosti za zdravljenje raka, parkinsonove bolezni in aidsa: "Ker trenutno ni pravnega okvirja, pacienti ne morejo izkoristiti vseh možnosti ali pa zdravljenje ni nujno varno. Evropska mala in srednja podjetja s tega področja ne morajo uspešno konkurirati na svetovnem trgu. Potreba po tej uredbi je nujna, gre za dolgo pričakovano zakonodajo, zato vas nujno pozivam, da ne prelagate njene potrditve. Komisija podpira kompromisne predloge dopolnil, pri čemer je treba dodati, da gre za posebej občutljivo temo, zato je treba biti pazljiv pri etičnih vprašanjih." Komisar Verheugen je poudaril, da uredba določa le to, da pacienti dobijo varna in učinkovita zdravila, medtem ko etična vprašanja ostajajo v pristojnosti držav, saj ne gre, da bi se jih urejalo na evropski ravni. "Imamo enkratno priložnost sprejeti uredbo, ki bo pomagala bolnikom, zato pozivam, da podprete kompromisni paket. Pomagali boste rešiti življenja," je zaključil komisar Poslanec Mikolašik je kolege nagovoril kot poročevalec in kot zdravnik. Dejal je, da namen uredbe o izdelkih, ki se pojavljajo na evropskem trgu za zdravljenje raka ali bolezni okostja, predvsem zagotoviti, da bodo bolniki deležni varnih in učinkovitih zdravil, ki ne bodo spornega izvora. Pojasnil je, da je pristojni odbor za okolje in javno zdravje poročilo sprejel z veliko večino, kasneje pa so trije poslanci iz skupin PES, ALDE in GUE predstavili kompromisna dopolnila brez vednosti poročevalca. "Od teh dopolnil jih je bilo 90 odstotkov le prekopiranih s kozmetičnimi spremembami, 10 odstotkov, ki se tičejo najbolj občutljivih vprašanj, pa so pobuda posameznikov brez podpore matičnega odbora, ostalih dveh odborov, ki sta sodelovala v pripravi in podpore poročevalca. Zato kolege pozivam, da podprejo poročilo odbora, kot je bilo prvotno sprejeto," je dejal Mikolašik. Dodal je, da kompromisna dopolnila ne upoštevajo predlogov odbora za pravne zadeve, pri čemer "se skrivajo za interesnimi skupinami bolnikov". Poročevalec je zaključil, da predlog ne upošteva načela subsidiarnosti v Uniji, pri čemer možnost izvzetja iz obsega uredbe za posamezne članice lahko postavi vprašanje legalnosti same uredbe. Dejal je še, da mora "kot izvoljeni predstavnik državljanov poslušati različna mnenja, jih združiti in ponuditi besedilo, ki bo sodobno, napredno in bo upoštevalo splošna načela in vrednote, kot je tudi spoštovanje človekovega dostojanstva." Predstavniki političnih skupin John BOWIS (EPP-ED, UK): "Priča smo vznemirljivemu času v medicinskih raziskavah, polnem novih odkritij in napredku pri novih načinih zdravljenja, kjer se določeni izdelki že preizkušajo. S kompleksnim vprašanjem se moramo ukvarjati na ustrezen način in zagotoviti visoke standarde za bolnike, pri čemer gre tako za vprašanje bolnišnic, srednjih in malih podjetij ter medicinskih pripomočkov. Dodal bi še, da naj EU zagotavlja varnost, medtem ko morajo etična vprašanja ostati stvar držav članic." Dagmar ROTH-BEHRENDT (PES, DE): "Tisoči bolnikov čakajo na nove terapije, ki jih lahko rešijo in tisti, ki menijo, da je treba določene oblike raziskav izvzeti, so ciniki, so neodgovorni in naj jih bo sram. Sem za čimprejšnji rezultat in za kompromis. Glede tako imenovanih "etičnih" dopolnil pa bi rada dejala le to: države, ki želijo prepovedati uporabo zarodnih celic v raziskavah, morajo imeti pravico to storiti - kdor trdi, da lahko Evropsko sodišče tako prepoved razveljavi, je ali neveden ali pa daje tak vtis. Javna morala je lahko razlog za prepoved v določeni državi, to se je že zgodilo. Vendar pa morajo tudi v državah, ki dovoljujejo raziskave, imeti bolniki pravico do najboljših in najvarnejših zdravil. Dopolnilo o subsidarnosti omogoča, da država prepove proizvodnjo ali prodajo določenega zdravila - vendar pa mora imeti druga država pravico, da prav to dovoli." Frédérique RIES (ALDE, BE): "Gre izjemno pomembno vprašanje raziskav v medicini, ki išče zdravila za bolezni srca in ožilja, raka, alzheimerjevo bolezen in tisoči bolnikov - ter podjetja - čakajo ustrezno zakonodajo. Tisti, ki vsiljujejo svojo moralo, zavirajo zakonodajo, saj so kompromisna dopolnila jasna ter državam dovoljujejo, da same odločajo, katera zdravila se lahko tržijo in katere raziskave potekajo na njenem ozemlju. Izbira je jasna: gre za našo verodostojnost in doslednost, saj smo junija lani podprli Sedmi okvirni raziskovalni program in financiranje raziskav zarodnih celic. Podprite kompromisna dopolnila, ki urejajo tehnične zadeve in ki vnovič ponavljajo, da poslanstvo Evrope ni sprejemanje zakonodaje o etičnih vprašanjih. Če so leta, ki prihajajo leta revolucij, moramo tem dati smisel in upanje, ne pa jih zatreti." Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL): "Podpreti je treba paket etičnih dopolnil, saj v uredbi ni dovolj garancij za države, ki nočejo uničevati življenja za zdravljenje, nočejo, da v laboratorijih nastajajo človeške spake in himere. Če ne prepovemo komercializacije, človeka, bomo kapitulirali pred kruto filozofijo tržnih sil." Hiltrud BREYER (Zeleni/EFA, DE): "Glasovanje bo pokazalo, ali je Berlinska izjava samo kup besed, ali pa smo res za spoštovanje človekovega dostojanstva, proti komercializaciji človeka, proti himeram in hibridom. V uredbi morajo biti jasne prepovedi in jasno moramo pokazati, da se zavzemamo za evropske vrednote" Adamos ADAMOU (GUE/NGL, CY): "Namen besedila ni harmonizacija etičnih zadev, ampak državam omogočiti, da se same odločijo, kar mora temeljiti na subsidiarnosti. Vsaka država naj sama odloča, kaj želi prepovedati. Kompromisni predlogi odražajo različne napore, in poskušamo najti soglasje v prvem branju, kar je tudi zahteva združenj bolnikov." Johannes BLOKLAND (IND/DEM, NL): "Zamislite si, da hoče nekdo zaradi finančnih težav prodati svoje tkivo,- do tega lahko pride, če prepovedi v uredbi ne bi bilo izrecne, kar je tudi v skladu z listino o temeljnih človekovih pravica. Ne smemo dovoliti zdravil, ki izvirajo iz človekovih hibridov."
Zdravila za napredno zdravljenje
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0144 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Akcijski načrt za boj proti virusu HIV/aidsu
2007-04-30 - 10:58
Čeprav se zaradi uspešnih terapij, ki podaljšujejo življenje bolnikom z aidsom zdi, da je bitka s to boleznijo dobljena, to še zdaleč ne drži. Število okužb v Evropi namreč v zadnjih letih narašča in več kot polovica novih bolnikov je mlajših od 25 let. Poslanci zato izražajo podporo novemu akcijskemu načrtu Komisije za ukrepe na tem področju, delovanje pa naj bi razširili tudi na sosednje države. Evropski parlament je v torek, 24. aprila, sprejel poročilo, ki ga je pripravil poslanec Georgs ANDREJEVS (ALDE, LV) , v katerem med drugim ugotavlja, da je število obolelih z aidsom v Evropi resda nizko v primerjavi s podsaharsko Afriko, kjer ima bolezen razsežnost epidemije, vendar pa je kljub temu zelo zaskrbljujoče, ob upoštevanju vseh sredstev in tehnologije, ki jih lahko Evropejci namenimo za preprečevanje ter informiranje o okužbah. Parlament je na glasovanju med podprl dopolnilo, s katerim države članice poziva, naj Komisiji podelijo mandat za pogajanja v imenu EU s farmacevtsko industrijo o sporazumu, s katerim bi dosegli znižanje cen antiretroviralnih zdravil v Evropski uniji. Samo manjše spremembe v sestavi sedanjih zdravil po mnenju parlamenta tudi niso dovolj za podaljšanje licenc za zdravila in s tem ohranjanje njihove visoke cene. Leta 1998 so v zahodni Evropi zabeležili povprečno 42 novih okužb na milijon prebivalcev - leta 2006 je število doseglo 74 na milijon, ali 26 tisoč novih okužb letno k obstoječim 700.000 bolnikom. Razmere so še bolj zaskrbljujoče v sosednjih državah vzhodne Evrope in osrednje Azije: leta 2006 so tam zabeležili 260.000 novih okužb, od tega 90 odstotkov v Rusiji in Ukrajini. Parlament vztraja, da bi morala Komisija nuditi politično podporo in tehnično pomoč sosednjim državam, ki želijo pri reševanju problemi javnega zdravja izkoristiti prožnost, ki ga omogoča sporazum TRIPS. Pomagati bi morala, tudi pri vzpostavljanju infrastrukture za svetovanje in testiranje virusa HIV ter pri razdeljevanju zdravil in spremljanju zdravljenja. Osveščenost prebivalstva Raziskava Evrobarometer o preprečevanju aidsa iz februarja 2006 je pokazala, da 54 odstotkov prebivalstva EU-25 verjame ali so prepričani, da se je mogoče okužiti z virusom HIV s "poljubljanjem na usta z nekom, ki ima aids ali ki je HIV-pozitiven", 42 odstotkov pa jih verjame ali so prepričani, da se je mogoče okužiti z virusom HIV s "pitjem iz istega kozarca, ki ga je ravnokar uporabil nekdo z aidsom ali nekdo, ki je HIV-pozitiven". Na področju osveščanja je torej še veliko dela, tako pri informiranju o nevarnostih kot s preprečevanjem stigmatiziranja bolnikov. Med novo okuženimi na območju EU je približno 56 odstotkov heteroseksualnih oseb, od tega tri četrtine priseljencev, ki so se največkrat okužili v državah, kjer je bolezen zelo razširjena. Po podatkih EuroHiv pa je četrtina vseh okuženih mlajših od 25 let. Število okužb med intravenoznimi uživalci drog pada, kar kaže na učinkovitost programov za razdeljevanje sterilnih igel in brizgalk. Več kampanj za več različnih skupin Parlament poziva Komisijo, naj razvija programe in spodbuja izvajanje preventivnih ukrepov, vključno z uporabo kondomov, nadomestnim zdravljenjem odvisnosti od drog, dostopom do prostovoljnega testiranja, izmenjavo čistih igel in brizgalk ter svetovanjem za skupine, ki veljajo za ogrožene ali prizadete zaradi virusa HIV oziroma so z njim okužene. Poslanci še posebej spodbujajo uporabo kondomov in ženskih kondomov, ki se še vedno premalo uporabljajo, čeprav gre za edini pripomoček, katerega rabo nadzorujejo ženske, ki je že na voljo in ki ženske zaščiti pred nezaželeno nosečnostjo, virusom HIV in drugimi spolno prenosljivimi boleznimi. Komisija in države članice naj tudi spodbujajo komunikacijske akcije, ki bodo prebivalstvu zagotovile jasne informacije o okužbi z virusom HIV, načinih preprečevanja, tveganim ravnanjem in ravnanjem, ki pomaga pri preprečevanju. Države naj bi tudi spodbujale večjo uporabo medijev in drugih najustreznejših distribucijskih kanalov za večje informiranje, zlasti mladostnikov in mladih, o okužbi z virusom HIV, načinih prenašanja, testiranju za virus in preventivnem vedenju. Parlament ob tem vnovič poudarja pravico vsakega človeka do zdravstvenega izobraževanja, pravilnega obveščanja, preprečevanja obolenj, zdravstvenega varstva, zdravstvenih storitev in dostopa do zdravil. Financiranje raziskav Za raziskave pri iskanju zdravila za aids je po mnenju poslancev namenjeno premalo denarja. Komisijo spodbujajo, naj uporabi vse možnosti, ki jih ponuja Sedmi okvirni program za raziskave in razvoj, da bi se še naprej financirali in odkrivali obetajoči projekti na področju raziskav o virusu HIV/aidsu in pri razvoju novih inovativnih antiretroviralnih zdravil, cepiv in mikrobicidov. Poslanci ugotavljajo, da je sočasna okužba z virusom HIV in tuberkulozo vzrok smrti ene tretjine HIV-pozitivnih oseb. Komisiji in državam članicam zato priporoča, naj to spodbujajo programe za istočasen boj proti obema okužbama. Ob tem opozarjajo na dejstvo, da so sevi tuberkuloze pogosto odporni na več ali na vsa zdravila, narašča pa tudi odpornost sevov HIV/aids. Poleg tega tudi ugotavljajo, da je pogosta dvojna diagnoza virusa HIV, hepatitisa in depresije, zato pozivajo k ukrepom za zdravljenje in nego takšnih bolnikov. Parlament na koncu še dodaja, da je treba še posebno pozornost nameniti spodbujanju zdravstvenih programov za področje spolnosti in reprodukcije za ženske, da bi se zoperstavili povečanemu širjenju epidemije med ženskam. Boj proti virusu HIV/aidsu v Evropski uniji in sosednjih državah za obdobje 2006-2009
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0137 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Kazenski ukrepi za zaščito intelektualne lastnine
2007-04-30 - 10:58
Direktiva o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine je v sredo v prvi obravnavi postopka soodločanja dobila podporo Evropskega parlamenta. Gre za prvo evropsko direktivo, ki harmonizira ukrepe s področja kazenskega prava. Države članice bodo s prevzemom direktive obvezane, da naklepne kršitve pravice intelektualne lastnine, storjene za pridobitev komercialne koristi, opredelijo kot kaznivo dejanje. Zakonodajni predlog določa tudi oblike ukrepov, od denarnih do zapornih kazni. Po sodbi Evropskega sodišča z dne 13. septembra 2005 je Evropska komisija spremenila predlog direktive o kazenskih ukrepih za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. Po razlagi Komisije iz te sodbe izhaja, da se za učinkovito izvajanje evropskega prava lahko sprejme tudi kazenske določbe na ravni Unije. Parlament je s 374 glasovi za, 278 proti in 17 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo, ki ga je pripravil Nicola ZINGARETTI (PES, IT) in tako podprl predlog direktive ter sprejel dopolnila, s katerimi iz njenega obsega izvzema patente in jasno opredeljuje, da za kaznivo dejanje šteje naklepna kršitev pravice intelektualne lastnine, storjena za pridobitev komercialne koristi . Piratstvo za osebne, neprofitne namene se torej ne kvalificira kot kaznivo dejanje. Pojav ponarejanja, piratstva ter kršitev intelektualne lastnine nenehno narašča in dobiva mednarodne razsežnosti, kar pomeni resno grožnjo nacionalnim gospodarstvom in državam. Razvoj uporabe interneta pa omogoča takojšnjo in globalno distribucijo piratskih izdelkov. Razlike med nacionalnimi sistemi kazni znotraj Unije škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga in obenem otežujejo učinkovit boj proti ponarejanju in piratstvu. Poleg gospodarskih in družbenih posledic povzročata piratstvo ter ponarejanje tudi težave na področju varstva potrošnikov, zlasti če sta ogrožena zdravje in varnost. Direktiva določa spodnjo mejo najvišjih zagroženih kazni za piratstvo ali ponarejanje. V primerih hudih kaznivih dejanj, ki bi jih zagrešile kriminalne družbe, bo morala biti najvišja zagrožena kazen vsaj 300 tisoč evrov denarne kazni ali 4 leta zapora. Enaka kazen je zagrožena, če ta kazniva dejanja pomenijo tveganje za zdravje ali varnost ljudi. Za ostale primere kaznivih dejanj naj bi bila najvišja zagrožena denarna kazen najmanj 100 tisoč evrov. Kot kaznivo dejanje bo štelo tudi spodbujanje ali pomoč pri kršitvi pravice intelektualne lastnine. Dopolnjeni predlog direktive bo na naslednji stopnji zakonodajnega postopka obravnaval Svet EU. Kazenski ukrepi za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0145 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Nadzor proračuna
Parlament potrdil razrešnice proračunov za leto 2005
2007-04-30 - 10:58
V torek, 24. aprila, je Evropski parlament sprejel 26 poročil o razrešnicah za proračune institucij in agencij EU, obenem pa opozarja, da Evropsko računsko sodišče v zvezi s proračunsko porabo že dvanajsto leto zapored ni moglo potrditi, da so bili vsi "poslovni dogodki" brez nepravilnosti. Poslanci tudi vnovič predlagajo uvedbo "izjave o državnem upravljanju", s katero bi države članice, ki so skupaj s Komisijo odgovorne za porabo evropskih sredstev, jamčile, da je poraba res smotrna. Zamisel o izjavah o državnem upravljanju je parlament prvič predstavil v razrešnici proračuna za leto 2003, z njimi pa naj bi države članice jamčile, da učinkovito nadzirajo porabo evropskih sredstev na svojih tleh. Za izvajanje politik EU je namreč značilno deljeno upravljanje evropskega proračuna med Komisijo in državami članicami, kar dejansko pomeni, da kar 80 odstotkov odhodkov upravljajo države članice, čeprav 274 člen Pogodbe ES izrecno navaja, da je za izvrševanje proračuna odgovorna Komisija. Med torkovo razpravo je precej poslancev izrazilo ogorčenje, ker predstavniki Sveta EU sploh niso bili prisotni v plenarni dvorani, čeprav države upravljajo s štirimi petinami proračuna. Pobudo za izjavo je doslej podprla le Nizozemska in delno Velika Britanija ter Švedska, Svet EU pa jo je zavrnil. Poročevalec Salvador GARRIGA (EPP-ED, ES) je prepričan, da bi izjave izboljšale kakovost državnih računovodskih in nadzornih sistemov ter posredno tudi upravljanje evropskih sredstev. Parlament želi, da Komisija predstavi predlog izjave za vsa evropska sredstva, ki so predmet deljenega upravljanja. Gre za strukturne sklade, notranje politike, zunanje dejavnosti Unije, program SAPARD in tisti del Skupne kmetijske politike, ki ni predmet kontrolnega sistema IACS. Najti napake - a ne za vsako ceno Poslanci želijo jasnejšo opredelitev, kaj je sprejemljiva stopnja napak pri revizijah, pri tem pa je treba izvesti analizo njihovih stroškov in doseči ravnovesje med stroški in koristijo kontrol. Poročilo ob tem opozarja, da je Evropsko računsko sodišče ob revizijah ugotovilo precejšnje število napak v finančnih operacijah na strani prejemnikov, zato bi morala Komisija izboljšati nadzor nad kontrolami, ki jih izvajajo države članice. Če nadzorni sistemi v državah ne bi zadostovali, naj Komisija postavi časovne roke za njihovo izboljšanje in sprejme ustrezne ukrepe. Povračilo sredstev Problem povračila preveč ali nepravilno izplačanih sredstev bi se dalo rešiti, vendar le prek ustreznih agencij v državah članicah. Ena od možnosti je tudi javna objava identitete tistih dolžnikov, ki so jih sodišča spoznala za krive, vendar se izogibajo plačilu. Z boljšo izterjavo bi evropske institucije izboljšale svojo verodostojnost in ugled. Obenem bi morala Komisija poenostaviti pravila glede ustavitve izplačil in pri tem dosledno uporabljati veljavno zakonodajo ter ustrezno ukrepati, kadar države ne izpolnijo osnovnih zahtev. Parlament se zavzema tudi za več preglednosti: javnost bi morala imeti (prek spletnih strani) dostop do informacij o projektih in prejemnikih sredstev iz različnih skladov, ki se upravljajo na deljen način. Komisija naj bi tudi objavila informacije o strokovnih skupinah, ki sodelujejo pri izbiri ter izvajanju projektov, vključno z imeni in strokovnimi področji članov. Poslanci pozdravljajo pobudo Komisije za preglednost in pričakujejo, da bo vodila v dejanske ukrepe in zakonodajne pobude v tej smeri. Od držav članic pa pričakujejo, da bodo to podprle tako, da bodo evropska sredstva uporabljale na popolnoma pregleden način. Parlament še poziva Komisijo, naj predlaga rešitve in nameni posebno pozornost dejstvu, da je precejšnje število nekdanjega in sedanjega osebja na visokih in občutljivih položajih zapustilo Komisijo (včasih na osnovi neplačanega dopusta) in se pridružilo lobistom in odvetniškim pisarnam. Razrešnice za agencije Parlament je potrdil tudi 16 poročil, ki jih je pripravila poslanka Edit HERZOG (PES, HU) in tako agencijam Unije podelil razrešnice proračunov za leto 2005. Med kritikami, ki so jih poslanci tako v razpravi kot v samih poročilih naslovili na agencije je predvsem ta, da njihovo rastoče število in širitev dejavnosti nista vedno popolnoma usklajena, naloge, ki jih opravljajo, pa včasih ne izpolnijo pričakovanj državljanov. Komisija bi morala zato pripraviti splošne smernice za ustanavljanje novih agencij, pri čemer se je treba izogniti podvajanju dejavnosti agencij in institucij. Ostale institucije Poslanci so potrdili razrešnice tudi ostalim institucijam, vključno z Evropskim parlamentom, kjer pa se niso izognili odprtega vprašanja o treh krajih dela institucije. V zvezi s tem poslanci pozivajo generalnega sekretarja, da posreduje podrobnosti o stroških vzdrževanja, v celoti in po posamezni lokaciji ter analizo okoljskih učinkov potovanja med tremi kraji. Razrešnice proračuna za leto 2005
SL
1
LINK
/activities/public/themaList.do?language=SL&THEME=THEME-9905
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračun za leto 2008
2007-04-30 - 10:58
Poročilo o proračunu EU za prihodnje leto pomeni začetek proračunskega postopka. Komisija bo sicer predhodni predlog proračuna (PPP) 2008 objavila 2. maja, parlament pa je že pred tem predstavil seznam svojih prednostnih nalog. Dokument, ki ga je pripravil poslanec Kyösti VIRRANKOSKI (ALDE, FI) , uvodoma ugotavlja, da je leto 2007 prvo leto večletnega finančnega okvira 2007–2013 in bo torej proračun 2008 drugi proračun, ki bo sprejet znotraj skupnih zgornjih meja. Leto 2008 pa bo tudi predzadnje leto zakonodajnega obdobja parlamenta in Barrosove Komisije. Posledično bo proračun 2008 pripravljen v skladu z revizijo finančne perspektive, ki zadeva tako prihodke kot izdatke in bo nadgradnja proračuna 2007. Obveznosti (prihodki) proračuna naj bi v letu 2008 znašale 121.473 milijonov evrov ali 1,08 odstotka BND celotne Unije, plačila (odhodki) pa naj ne bi presegli 119.620 milijonov evrov ali 1,06 odstotka BND. Poslanci poudarjajo, da se o proračunu za leto 2008 razpravlja prav v času 50. obletnice podpisa Rimske pogodbe, letos pa se bodo začele tudi priprave na srednjeročni pregled večletnega finančnega okvira 2007–2013. Evropska unija s sedemindvajsetimi državami članicami bi morala izkoristi globalizacijo v prid svojih državljanov in prevzeti vodilno vlogo pri soočanju z vsemi njenimi spremljajočimi gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi možnostmi ter izzivi. Ob tem pa tudi vprašanja, kot so energetska varnost, podnebne spremembe in preseljevanje, postajajo vedno bolj pomembna. Parlament se strinja, da mora EU še naprej kot prednostno nalogo obravnavati lizbonsko strategijo, zlasti trajnostni razvoj, gospodarsko rast, delovna mesta, konkurenčnost, mala in srednje velika podjetja ter socialno kohezijo. V veliko primerih, kot je področje energetske politike in podnebnih sprememb, prav ti predlogi predstavljajo prožnejši pristop Unije do reševanja resničnih izzivov, s katerimi se soočajo evropski državljani. Proračun, usmerjen v rezultate Parlament v resoluciji vnovič poudarja, da morajo evropski programi učinkovito uresničevati zastavljene politične cilje, prav spremljanje proračunskega izvrševanja pa je sredstvo za oceno uresničevanja politik. Poslanci se zavzemajo za učinkovit in stroškovno racionalen upravni sistem Evropske unije, za kar je treba tudi nameniti potrebne vire, zato z zanimanjem pričakujejo rezultate analize o dejanskih kadrovskih potrebah Komisije. Ob tem pa ostajajo zaskrbljeni, da bo razširitev obstoječih decentraliziranih agencij zmanjšala finančne rezerve v razdelkih večletnega finančnega okvira. Energetika, raziskave, kmetijstvo, informiranje Parlamentarci ugotavljajo, da je strategija o energetski učinkovitosti usmerjena zlasti v prihodnost in je namenjena reševanju vprašanja podnebnih sprememb, pozdravlja pa tudi namero Komisije, da v letu 2008 sprejme ključne ukrepe na področju raziskav in inovacij za izvajanje lizbonske strategije. Pri tem parlament še zlasti podpira priprave na to, da bi bil sklep o ustanovitvi Evropskega inštituta za tehnologijo (EIT) sprejet že letos. Poslanci od Komisije tudi pričakujejo natančne predloge glede vmesnega pregleda skupne kmetijske politike. Gre predvsem za oceno reform, ki se izvajajo odleta 2003. Na koncu parlamentarci še poudarjajo, da glavni cilj komunikacijske in informacijske politike ostaja obveščati državljane EU o ukrepih in programih, ki jih Unija izvaja ter o izboljšanjih v zadnjih letih. Ukrepe glede političnih prednostnih nalog pa bi bilo treba določiti na naslednji stopnji proračunskega postopka in ob upoštevanju prednostnih nalog parlamenta. Letna strategija politik Komisije za proračunski postopek za leto 2008
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0131 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Poročilo o človekovih pravicah za leto 2006
2007-04-30 - 10:58
Evropski parlament je v četrtek, 26. aprila, z veliko večino sprejel letno poročilo o človekovih pravicah, ki ga je pripravil poslanec Simon COVENEY (EPP-ED, IE). Dokument analizira ukrepe Evropske unije za izboljšanje stanja na tem področju, ob tem pa je dokaj kritičen zaradi (ne)ukrepanja in predlaga izboljšave. Poslanci ugotavljajo, da je EU na svetovnem prizorišču vedno bolj dejavna pri globalni zaščiti človekovih pravic in demokracije. Širitev na 27 držav članic s 494 milijoni prebivalcev je povečala svetovni pomen Unije in njeno vlogo pri prizadevanjih za spodbujanje človekovih pravic in demokracije. Kljub temu pa si je treba še dodatno prizadevati, da bi se EU znala bolje odzivati na kršitve človekovih pravic v tretjih državah, tudi tako da bi pri svojih politikah do teh držav namenila poseben poudarek tem vprašanjem. Kitajska Parlament izraža zaskrbljenost, ker Kitajska še vedno izvrši večino usmrtitev po svetu in poudarja, da so razmere na področju človekovih pravic v tej državi resnično zaskrbljujoče. Poslanci menijo, da bi bilo treba odprta vprašanja, kot so politične aretacije, prisilno delo, svoboda izražanja in verska svoboda, pravice verskih in etničnih manjšin, delovna taborišča in domneve o pridobivanju človeških organov še v večji meri izpostaviti prav v času priprav na olimpijske igre v Pekingu 2008. Svet in Komisijo tudi pozivajo, naj pred sklenitvijo kakršnegakoli novega okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju podata celovito oceno razmer na Kitajskem in ob tem izpostavita vprašanje Tibeta. Iran Dialog o človekovih pravicah z Iranom je zaradi slabega sodelovanja te države prekinjen že od leta 2004 in parlament poziva oblasti v Teheranu, naj se ponovno vključijo v dialog ter opredelijo merila za resnično izboljšanje na tem področju. Komisija naj okrepi stike in sodelovanje z iransko civilno družbo za nadaljnjo podporo demokraciji in človekovim pravicam. Parlament tudi izraža globoko zaskrbljenost zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Iranu in še zlasti opozarja na naraščajoče zatiranje zagovornikov človekovih pravic, hkrati pa obžaluje, da ta država še vedno izvaja smrtno kazen pod pogoji, ki kršijo mednarodne standarde in še posebej obsoja usmrtitve mladoletnih prestopnikov. Rusija Poslanci menijo, da bi se morala posvetovanja o človekovih pravicah med EU in Rusijo nadaljujejo razviti v odkrit in odprt dialog, v katera bi moral biti vključen tudi Evropski parlament ter evropskih in ruskih nevladnih organizacij. Uspeh pa je omejen, saj mora Unija izpostaviti za Rusijo težavna vprašanja, kot so razmere v Čečeniji, nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic, neodvisnost medijev in svoboda izražanja, ravnanje z etničnimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah. Parlament je zgrožen nad umorom Ane Politkovskaje in zaskrbljen nad domnevami, da se za zastrupitvijo Aleksandra Litvinenka, ki je novembra 2006 umrl v Londonu, skriva ruska vlada. Izraža tudi zaskrbljenost nad navedbami o tem, kako ravnajo v zaporu z nekdanjim direktorjem Yukosa Mihailom Kodorkovskim, zaprtem od leta 2003. Parlamentarci pozivajo Komisijo in Svet, naj tovrstne primere izpostavita v pogovorih z ruskimi oblastmi na najvišji ravni in v novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo. Darfur Parlamentarci obžalujejo, ker EU ni sprejela več enostranskih ukrepov v zvezi s krizo v Darfurju in si ni bolj prizadevala, da bi prepričala sudansko vlado, naj sprejme mednarodne mirovne enote. Zahtevajo nadaljevanje diplomatskega pritiska na sudanske oblasti za ustavitev nasilja v pokrajini. Svet EU bi moral sprejeti sankcije z jasnimi roki in če zahteve mednarodne skupnosti ne bodo upoštevane, bi morala EU prispevati k mednarodnim mirovnim silam in izvajanju prepovedi poletov nad Darfurjem. Kritika delovanja EU Poslanci med drugim pozivajo Svet, da razloži, kako je možno, da je bila Belorusija junija 2005 izvoljena v upravni odbor Mednarodne organizacije dela (ILO), čeprav so kar štiri večje države EU stalne članice tega odbora. Parlament tudi "osuplo opozarja" na začasno odložitev humanitarne pomoči Iraku s strani generalnega direktorata za humanitarno pomoč, ne glede na katastrofalne razmere, v katerih morajo preživeti Iračani in iraški begunci. Parlamentarci še ugotavljajo, da je politika priseljevanja resda postala prednostna naloga Unije, ki poskuša v svojih besedilih povezati priseljevanje in razvoj ter zagotoviti spoštovanje temeljnih pravic priseljencev, a stvarnost postavlja ta besedila na laž. Sporazumi za ponovni sprejem nezakonitih priseljencev se namreč sklepajo s tretjimi državami, ki nimajo pravnih in institucionalnih orodij, da bi svoje državljane ustrezno sprejemale ter varovale njihove pravice. Priporočila Komisija in Svet EU naj bi v vseh političnih pogovorih jasno izpostavljala probleme kršitev človekovih pravic ter vzpostaviti tesnejše odnosov s skupinami civilne družbe, ki se ukvarjajo s to problematiko. Svet bi moral poenostaviti postopke za izdajo vizumov borcem za človekove pravice. Ostali koraki: - predsedstva Sveta EU naj jasno zagovarjajo ukinitev smrtne kazni, - Komisija naj okrepi mehanizme za zaustavitev pritoka spornih diamantov in pridobi soglasje vseh sektorjev trgovine z diamanti za uvedbo sistemov za sledenje od rudnikov do trgovcev; - vse države članice naj sprejmejo prepoved uporabe kasetnih bomb. Na koncu poslanci še pozivajo prihodnja predsedstva Sveta EU, da naj v naslednjih letnih poročilih o človekovih pravicah poročajo o tem, na kakšen način sta Svet in Komisija upoštevala resolucije parlamenta, vključno z nujnimi resolucijami o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države. Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu v letu 2006
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0165 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Resolucija o homofobiji v Evropi
2007-04-30 - 10:58
Po razpravi o pojavih homofobije po Evropi je parlament v četrtek sprejel resolucijo, v kateri izraža zaskrbljenost, ker je poljsko ministrstvo za izobraževanje nedavno objavilo osnutek zakona o kaznovanju "homoseksualne propagande" v šolah. Dokument, ki so ga poslanci sprejeli s 325 glasovi za, 124 proti in 150 vzdržanimi glasovi, poziva tudi k dekriminalizaciji homoseksualnosti po vsem svetu in poziva Komisijo, naj v primeru kršitev obveznosti EU države članice privede pred Evropsko sodišče. Poljska seveda ni edina evropska država, kjer so prisotni pojavi homofobije - resolucija navaja tudi primere iz Velike Britanije in Italije - vendar ji dokument posveča največ pozornosti. Poslanci med drugim opozarjajo na to, da je marca poljski podpredsednik vlade in minister za šolstvo objavil osnutek zakona o kaznovanju "homoseksualne propagande" v šolah in predstavil vsebino predloga zakona, ki naj bi omogočal razrešitev, kazni in zapor za ravnatelje šol, učitelje in učence, če bi se zavzemali za pravice gejev, lezbijk, biseksualcev in transseksualcev v šolah. Minister je tudi izrazil željo, da bi se sprejetje podobnih zakonov spodbujalo na evropski ravni, medtem ko je poljska varuhinja otrokovih pravic izjavila, da pripravlja seznam delovnih mest, za katera so homoseksualci neprimerni. Obenem poslanci pozdravljajo pozitiven razvoj dogodkov, kot so uspešna gejevska parada ponosa v Varšavi junija 2006, množične demonstracije za strpnost in demokracijo, ki so potekale v Varšavi novembra 2006 po tem, ko je bil prepovedan shod za strpnost v Poznanu, pohod za varstvo pravic gejev aprila 2007 v Krakovu, in dejstvo, da gejevske parade ponosa niso več sistematično prepovedane. Parlament ponovno zahteva od Komisije, naj z dokončanjem protidiskriminacijskega paketa v vseh sektorjih zagotovi prepoved diskriminacije zaradi spolne usmerjenosti, saj bodo sicer lezbijke, geji, biseksualci in drugi posamezniki, ki so žrtve mnogovrstne diskriminacije, temu še naprej izpostavljeni. Poslanci ponavljajo svoje vabilo vsem državam članicam, naj predlagajo zakonodajo za odpravo diskriminacije proti istospolnim parom in pozivajo Komisijo k oblikovanju predlogov, s katerimi bi tudi na tem področju zagotovili uveljavitev načela o vzajemnem priznavanju in prosto gibanje vseh oseb v EU brez diskriminacije. Na koncu parlamentarci še pozivajo Evropsko komisijo, naj pospeši pregled izvajanja protidiskriminacijskih direktiv in naj v primeru kršitve obveznosti EU države članice privede pred Evropsko sodišče. Pozivi poljskim oblastem Poslanci pozivajo pristojne poljske oblasti, naj se vzdržijo predlaganja ali sprejetja zakona, kot ga napoveduje minister za šolstvo, ali izvajanja ustrahovalnih ukrepov proti organizacijam gejev, lezbijk, biseksualcev in transseksulacev. Politični predstavniki naj tudi javno obsodijo izjave voditeljev, ki spodbujajo diskriminacijo in sovraštvo zaradi spolne usmerjenosti, ter ukrepajo proti njim. Parlament še poziva konferenco predsednikov, naj na Poljsko pošlje delegacijo za ugotavljanje dejstev, ki bo preučila razmere in o njih pridobila jasno sliko ter začela dialog v vsemi zadevnimi stranmi. Evropski parlament je sicer v svoji resoluciji o stopnjevanju rasističnega in homofobičnega nasilja v Evropi junija 2006 že izrazil hudo zaskrbljenost glede stanja v Evropi, še posebej na Poljskem, ter obsodil izjave voditeljev stranke Liga poljskih družin, ki spodbujajo k sovraštvu in nasilju. Evropskemu centru za opazovanje rasizma in ksenofobije je tudi naročil, naj izvede preiskavo o stopnjevanju rasizma, ksenofobije in homofobije v tej državi. Resolucija o homofobiji v Evropi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0167 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Človekove pravice
Parlament ponavlja poziv za moratorij na smrtno kazen
2007-04-30 - 10:58
Evropski poslanci so februarja letos pozvali predsedstvo Sveta EU, naj Generalni skupščini Združenih narodov predloži pobudo o vsesplošni moratoriju na smrtno kazen. Ker besedilo še vedno ni bilo dano v postopek, parlament ponavlja svoj poziv Uniji in državam članicam, naj pobudo predložijo takoj. Parlamentarci v svoji resoluciji, ki je bila sprejeta z veliko večino, ponavljajo februarske zahteve in poudarjajo, da je izjavo EU o smrtni kazni iz leta 2006 podpisalo še 88 članic ZN. Svet EU in Komisijo pozivajo, naj v svojih prizadevanjih za vsesplošni moratorij izkoristita vsako priložnost, da podpreta ustanovitev regionalnih abolicijskih koalicij. Na koncu parlament poziva vse institucije Evropske unije, naj skupaj s Svetom Evrope podprejo svetovni dan proti smrtni kazni in še letos razglasijo 10. oktober za evropski dan proti smrtni kazni. Ob tej priložnosti naj bi bila organizirana tudi evropska konferenca proti smrtni kazni. Moratorij na smrtno kazen
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0166 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Promet
Skupna zakonodaja s področja pomorstva
2007-04-30 - 10:58
Evropski parlament je v sredo, 25. aprila potrdil štiri direktive in uredbo o spremembah pomorske zakonodaje. S tem je končana prva obravnava svežnja nove pomorske zakonodaje, saj so poslanci že konec marca sprejeli dva zakonodajna predloga z dodanimi dopolnili. Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale. Nova zakonodaja zajema nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam. Pomorska inšpekcija Pomorska inšpekcija države pristanišča pomeni pregled ladij, ki vstopajo v pristanišča Evropske unije. Ker pomorske inšpekcije držav zastave niso dovolj zanesljive pri ugotavljanju dejanskega stanja nekaterih ladij, je pregled države pristanišča dodatna in zelo pomembna pomoč pri odkrivanju podstandardnih ladij. Inšpekcija lahko od takih ladij zahteva, da se prilagodijo mednarodnim in evropskim standardom s področja plovbe. Direktiva zajema vse ladje z nosilnostjo nad 500 BRT , razen ribiških in vojaških plovil. Delež inšpekcijskih pregledov ladij v pristaniščih naj bi se s sedanjih 25 povečal na 100 odstotkov. Prenova in poenostavitev direktive naj bi zagotovila učinkovitejšo pomorsko inšpekcijo in izboljšala uporabo nadzornega sistema v pristaniščih ter sidriščih. Uvedla naj bi nov sistem inšpekcijskih pregledov, merila tveganja za ladje in "črni seznam" ladjarskih družb. Dodatni predlogi so zajeti v poročilu poslanke Dominique VLASTO (EPP-ED, FR) - parlament se med drugim zavzema za še strožji režim pregledov, ostrejša merila za določanje profila tveganja in vzpostavitev baze podatkov o tveganih ladjah. Poslanci tudi menijo, da bi morale biti ladje z visokim profilom tveganja, potniške ladje in tankerji, starejši od 12 let, predmet razširjenih inšpekcijskih pregledov. Pristanišča bi dobila pravico, da zavrnejo pristajanje ladij, ki bi bile v 4 letih več kot dvakrat zadržane zaradi napak in so že na črni listi. Večjo vlogo pri odkrivanju nepravilnosti bi morali dobiti luški piloti in pristaniške oblasti, ki bi inšpekcijske službe obveščali o očitnih pomanjkljivostih in okvarah. Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet Spremembe obstoječe direktive naj bi predvsem upoštevale tehnični napredek na področju pomorstva in predvidevajo uvedbo sistemov samodejnega prepoznavanja ladij (AIS), zagotovile pa naj bi tudi usklajenost nacionalnih politik, na primer na področju načrtov za sprejem ladij v stiski v pribežališča. Vse države članice pa bodo povezane v bazo podatkov SafeSeaNet , v kateri bodo pomorske oblasti z izmenjavo podatkov o ladjah z nevarnim tovorom lažje spremljale njihovo plovbo. Parlament je tudi potrdil predlog spremembe poročevalca Dicka STERCKXA (ALDE, BE) o namestitvi sistemov AIS na ribiška plovila. Komisija je namreč predlagala, da bi morali biti po letu 2010 sistemi nameščeni na vsa ribiška plovila, daljša od 15 metrov. Poslanci menijo, da bi takšna zahteva v času, ko je ribiški sektor v hudi krizi, pomenila preveliko finančno breme, zato naj bi bila namestitev sistema obvezna za plovila, ki so daljša od 24 metrov. Preiskava nesreč Glavni cilj predloga Komisije je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Direktiva vsebuje ukrepe, ki naj bi omogočili hitro izvedbo preiskav pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju. Določila upoštevajo tako pravila mednarodnega pomorskega prava kakor tudi pravice in obveznosti držav članic. Direktiva opredeljuje tehnične preiskave - torej ne gre za ugotavljanje civilnopravne odgovornosti ali kazenskopravne krivde - ki naj bi pojasnile vzroke pomorskih nezgod. Z izvajanjem zakonodaje naj bi preiskave potekale hitreje, analize bi bile natančnejše, njihovi izidi pa bi bili podlaga za morebitne predloge za odpravo nepravilnosti. Parlament je s sprejemom poročila, ki ga je pripravil Jaromir KOHLIČEK (GUE/NGL, CZ), vnovič poudaril, da se zavzema za večjo neodvisnost stalnih preiskovalnih organov in jasno razmejitev med tehničnimi ter kazenskopravnimi preiskavami. Poslanci ob tem podpirajo smernice IMO o pravičnem obravnavanju pomorščakov pri pomorski nezgodi, saj preprečujejo nevarnost kriminalizacije kapitana in posadke in lahko okrepijo lahko njihovo zaupanje v preiskovalne metode. Odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč Uredba naj bi v skupno evropsko zakonodajo prenesla Protokol iz leta 2002 k Atenski konvenciji o pomorskem prevozu potnikov in njihove prtljage. Ladijskim potnikom bi zakonodaja zagotavljala enake pravice in zaščito, kot jih že imajo potniki v letalskem in železniškem prometu na območju Unije. Gre predvsem za obvezno zavarovanje za kritje potnikov na ladjah in višje meje odgovornosti prevoznikov v primeru nesreč ali incidentov na morju. Na predlog poročevalca Paola COSTE (ALDE, IT) so poslanci sprejeli dopolnila, ki natančneje opredeljujejo pravico do predplačila žrtvam v primeru nesreč in od prevoznikov zahtevajo, da potnike pred začetkom potovanja jasno obvestijo o njihovih pravicah. Standardi za inšpekcijske službe S sprejeto revizijo direktive naj bi se okrepila in pojasnila vloga klasifikacijskih zavodov , ki lahko po pooblastilu držav članic izvajajo inšpekcijske preglede ladij in jim izdajajo spričevala za plovbo pod zastavo države. Komisija želi predvsem zagotoviti boljši nadzor kvalitete dela teh zavodov, poenostaviti merila in združiti sedanji dvojni sistem odobritev (običajne in omejene odobritve) za delovanje organizacij ter preoblikovati sistem sankcij. Parlament s sprejetjem dopolnil iz poročila, ki ga je pripravil poslanec Luis de GRANDES PASCUAL (EPP-ED, ES), zagovarja tudi ustanovitev neodvisnega ocenjevalnega odbora kot skupne strukture za ocenjevanje in potrjevanje kakovosti klasifikacijskih zavodov, ki bo deloval samostojno in predlagal ukrepe za izboljšanje dela organizacij. Naslednji koraki Dopolnjene predloge bo na naslednji stopnji postopka obravnaval Svet prometnih ministrov EU, ki bo sprejel skupno stališče do parlamentarnih dopolnil in tako začel drugo branje zakonodajnih predlogov. Predstavnica nemškega predsedstva, državna sekretarka Katrin Roth , je v razpravi sicer izrazila prepričanje, da bo dopolnjena zakonodaja sprejeta še v času nemškega predsedovanja, torej do konca junija 2007, vendar se po mnenju poslancev lahko zgodi, da se bo sprejemanje zakonodaje nadaljevalo v času predsedovanja Portugalske. Organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij Pomorska inšpekcija Odgovornost prevoznikov potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč Preiskovanje nesreč v pomorskem prometu Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0150 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0149 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0148 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0147 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0146 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Promet
Novi varnostni ukrepi v civilnem letalstvu
2007-04-30 - 10:58
Evropski poslanci so potrdili novo uredbo o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva, ki določa preglede, varnostne postopke, prepovedane predmete in ostale ukrepe. Parlament zahteva stroga pravila glede častnikov za varovanje med letom ("Sky Marshals") in nošenja orožja na krovu letal, ter predlaga, da bi podrobni ukrepi za izvajanje skupnih osnovnih standardov (na primer prepoved vnosa tekočin) potekli šest mesecev po začetku njihove veljavnosti. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Paolo COSTA (ALDE, IT), prinaša številna dopolnila k skupnemu stališču Sveta EU. Med drugim se poslanci zavzemajo, da bi morala biti veljavnost podrobnih ukrepov - na primer sklepa o prepovedi vnosa tekočin na letalo - časovno omejena. Veljavnost podrobnih ukrepov bi se lahko podaljšala le po temeljiti vnovični oceni varnostnih tveganj ter oceni stroškov in učinkov teh ukrepov. Pravila prvič opredeljujejo varnostne ukrepe v času poleta, kamor sodijo tudi tako imenovani častniki za varovanje med letom , ki lahko opravljajo naloge na letalu, če so bili izpolnjeni zahtevani varnostni pogoji ter so opravili ustrezno usposabljanje. Odobritev za prisotnost častnikov na letih letalskih prevoznikov je v pristojnosti države, ki je izdala licenco prevozniku. Dodatni pogoj za prisotnost častnikov je tudi ta, da bi morale država odhoda in država prihoda ter, kjer je primerno, vsaka država, ki jo letalo preleti ali v kateri so vmesne postaje, dati predhodno odobritev. Stroški izvajanja skupnih osnovnih standardov naj bi se razdelili med države članice in uporabnike, torej letalske potnike - če bi bili stroški vključeni v ceno letalske vozovnice, bi se jih na vozovnici navedlo ločeno. Kadar pa bi država uvedla strožje ukrepe (do česar bi imela vedno pravico na podlagi ocene tveganja), bi morala stroške ukrepov kriti sama. Poslanci tudi vztrajajo, da morajo biti takse in pristojbine za varnost pregledne, ne glede na to, ali jih obračuna država ali letalski prevoznik. Uporablja se jih lahko izključno za kritje stroškov za varnost na letališču ali med letom in ne smejo presegati stroškov izvajanja skupnih osnovnih standardov. Skupna pravila na področju civilnega letalstva
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0142 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Promet
Skupni evropski zračni prostor
2007-04-30 - 10:58
Poslanci so v postopku posvetovanja potrdili sklep Sveta EU za sklenitev večstranskega sporazuma o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora (ECAA), ki bo zajemal vse države članice Evropske Unije, Islandijo in Norveško kot članici Evropskega gospodarskega prostora, ter Albanijo, Bosno in Hercegovino, Bolgarijo, Hrvaško, Makedonijo (FYROM), Romunijo, Srbijo in Črno goro ter Začasno misijo Združenih narodov na Kosovu UNMIK. Sporazum omogoča širitev letalskega pravnega reda Unije na države partnerice in izhaja iz postavke, da ima mednarodno civilno letalstvo integriran značaj. Njegov cilj je vzpostavitev takšnega evropskega zračnega prostora, ki bo temeljil na nediskriminaciji zaradi državljanstva, pravici do ustanavljanja, skupnih predpisih o varnosti v letalstvu, varovanju, vodenju zračnega prometa, konkurenci, socialnem usklajevanju in enakih pogojih konkurence. Poročevalka, poslanka Eva LICHTENBERGER (Zeleni/EFA, AT), ugotavlja, da so razlike med državami podpisnicami precejšnje: članice EU ter Islandija in Norveška pravni red s tega področja že uporabljajo, medtem ko so ostale pridružene stranke pri vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora soočene s velikimi izzivi, pa tudi razvoj letalskega sektorja v partnerskih državah je precej različen. Vsebina sporazuma Dokument določa, da svoboda ustanavljanja velja za podjetja in posameznike. Člen o varnosti v letalstvu zagotavlja skladnost z mednarodnimi varnostnimi standardi. Varovanje temelji na skupnih temeljnih standardih, opredeljenih z zakonodajo EU. Vodenje zračnega prometa bo izhajalo iz razširitve enotnega evropskega neba, vključno z izvajanjem programa SESAR. Na področju konkurence bo treba postopno prilagoditi državne monopole in tako odpraviti diskriminacijo pri nabavi in trženju blaga. Pridružene stranke morajo ustanoviti neodvisne javne organe za zagotavljanje skladnosti določil sporazumov. Protokoli Protokol med pogodbenicami in vsako posamezno pridruženo stranko slednje zavezuje, da bodo postopno uvedle zahteve iz sporazuma, pri čemer je opredeljeno, kateri elementi sporazuma naj bi bili uvedeni v posamezni fazi. Protokoli so odprtega tipa, saj ne opredeljujejo časovnih rokov. Drugo prehodno obdobje se začne, ko so izpolnjeni pogoji iz prvega. Parlament še ugotavlja, da bo morala Komisija - prav zato, ker ni časovnih rokov - za dejanski napredek delovati preko spodbud, kar v praksi pomeni tehnično, pravno in upravno svetovanje pri izvajanju pravnega reda Unije. V nekaterih primerih bi lahko države dobile še posebno spodbudo, če bi se jim odprla možnost statusa kandidatke za članstvo. Večstranski sporazum o vzpostavitvi skupnega evropskega zračnega prostora
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0139 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Transatlantski odnosi
2007-04-30 - 10:58
Osrednja razprava zasedanja v Strasbourgu je bila namenjena transatlantskim odnosom. Predstavniki Sveta EU in Komisije so poslancem predstavili priprave na vrh EU-ZDA, ki bo 30. aprila v Washingtonu. Glavni temi srečanja bosta energetika in vprašanje podnebnih sprememb. Evropski parlament je po razpravi sprejel tudi resolucijo o transatlantskih odnosih. V dokumentu poslanci med drugim pozivajo Svet EU in ameriško administracijo, naj okrepita prizadevanja za obnovitev pogajanj med Izraelci in Palestinci, da bi prišli do celovite mirovne rešitve na podlagi dveh varnih držav, ki bosta sposobni preživeti. Parlament tudi pozdravlja ponoven zagon načrta, ki ga je Arabska liga sprejela na vrhu v Riadu in oblikovanje palestinske vlade narodne enotnosti ter poziva obe čezatlantski partnerici, naj z njo vzpostavita ploden dialog. Vizumska politika ZDA Parlament poziva ZDA in vse druge države, ki zahtevajo vstopni vizum za državljane nekaterih držav članic EU, naj nemudoma odpravijo vizumski režim in državljane vseh članic EU obravnavajo enakopravno. Raketni ščit Poslanci zahtevajo več posvetovanj in pojasnil o načrtovanem sistemu raketne obrambe v okviru Nata, kar bi zavezništvu in Evropi omogočilo, da ostaneta povezana, se upreta tujemu pritisku in se izogneta nesporazumom na različnih varnostnih področjih. Parlament tudi poudarja pomen posvetovanj o sistemu v okviru sveta Nato-Rusija. Gospodarstvo, trgovina, okolje Parlamentarci izražajo podporo pobudi nemškega predsedstva Evropskega sveta za novo čezatlantsko gospodarsko partnerstvo s časovnim načrtom za vzpostavitev čezatlantskega trga brez ovir. Med temami pogovorov naj bodo predvsem naložbe, intelektualna lastnina, inovacije, javna naročila in odnos med trgovino in varnostjo. Parlament obe strani poziva, naj uspešno izvedeta razvojno agendo STO iz Dohe ob polnem upoštevanju razvojne razsežnosti, kako napredovati pri vprašanju dostopa držav v razvoju do zdravil. ZDA bi morale po mnenju poslancev vnovič pretehtati stališče v zvezi z ratifikacijo kjotskega protokola, saj morata EU in ZDA, ki predstavljata 38 odstotkov svetovne porabe energije, prevzeti vodstvo in si skupaj prizadevati za razvoj alternativnih načinov pridobivanja energije in energetske učinkovitosti. Predsednik Svetovne banke V zvezi z nepravilnostmi predsednika Svetovne banka Paula Wolfowitza, parlament poziva predsedstvo Sveta EU in ameriško vlado, naj Wolfowitzu nakažeta, da bi bil njegov odstop s položaja dobrodošel, če naj se prepreči spodkopavanje protikorupcijske politike banke. Vloga parlamentov Na koncu resolucija poudarja, da bo samo večja udeležba Kongresa, Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov na vseh ravneh omogočila dejansko okrepitev celotnega procesa in da je treba obstoječo medparlamentarno izmenjavo postopoma spremeniti v de facto "čezatlantsko skupščino". Komisijo pa parlament poziva, naj - kadar gre za pogajanja o zakonodajnih vprašanjih - s pristojnimi parlamentarnimi odbori EP razpravlja o pogajalski strategiji, preden prične s pogajanji z njej enakovrednimi institucijami iz ZDA. Razprava na zasedanju Predstavnik Sveta EU, državni sekretar na nemškem zunanjem ministrstvu Günter Gloser je že uvodoma poudaril, da bo vrh v Washingtonu namenjen predvsem vprašanjem energetike in podnebnih sprememb. Izrekel je priznanje Evropskemu parlamentu za vlogo, ki jo ima v čezatlantskih odnosih, ki "temeljijo na skupnih vrednotah: svobodi, demokraciji, pravni državi in strpnosti. Kljub nekaterim preizkušnjam so odnosi dobro prestali preizkus časa." Dodal je, da v čezatlantskih odnosih ne gre le za dvostranska, ampak za globalna vprašanja, pri čemer bi "bilo nerealistčno pričakovati, da smo vedno enakega mnenja, toda pri reševanju teh vprašanj si ne dovolimo, da bi nas razdvajala." Državni sekretar Gloser je nato izpostavil predvsem boj proti terorizmu, krepitev čezatlantskih gospodarskih vezi, mobilnost državljanov in sporazum o letalskem prometu med EU in ZDA. Za boljše sodelovanje je še precej prostora na področjih, kot so naložbe, regulacija finančnih trgov ter intelektualna lastnina. Velik pomen pa bo imelo sodelovanje pri raziskavah in razvoju in vprašanju energetske varnosti,ki bo "glavna tema 21. stoletja" . Zaključil je z besedami: "Nobena država ne more sama rešiti problemov sodobnega sveta, zato moramo združiti ameriške in evropske izkušnje." Vladimir Špidla , evropski komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, je v imenu Komisije dejal, da je vrh EU-ZDA nova priložnost za poglobitev sodelovanja med partnericama. Glavni cilj je napredek na področju trgovinskih odnosov z odpravljanjem ovir na obeh straneh Atlantika in oblikovanjem novega gospodarskega partnerstva. EU in ZDA imata veliko skupnih točk v zunanji politiki, "kot sta na primer problema Kosova in Afganistana, kjer bomo storili vse za vzpostavitev stabilnosti, napredka in pravne države, obenem pa si prizadevamo za oživitev bližnjevzhodnega mirovnega procesa z izraelskimi in palestinskimi voditelji." Sporazum o letalskem prometu med EU in ZDA je zgodovinskega pomena, saj bo prinesel izjemne gospodarske koristi - približno 12 milijard dolarjev dohodkov in 80 tisoč novih delovnih mest. EU ob tem nadaljuje prizadevanja za sporazum o letalskih storitvah. Podnebne spremembe in energetika zahtevajo sodelovanje med obema stranema in EU si bo prizadevala, da ZDA sprejmejo politiko, ki bo temeljila na čistih tehnologijah in tržnih mehanizmih, predvsem pa globalnemu pristopu. O tem naj bi sogovorniki sprejeli jasno izjavo na vrhu o podnebju, ki bo decembra letos. Predstavniki EU bodo pozvali ameriškega predsednika Busha, naj se obveže, da se bo vizumska politika ZDA spremenila. "Vsi državljani EU morajo uživati pravico, da lahko v ZDA potujejo brez vizumov, tako kot v EU ni diskriminacije za ameriške državljane" , je bil odločen Špidla. Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Rojen pred 60 leti v Alzaciji sem del generacije, ki je videla in lahko priča o tem, kako hvaležni so Evropejci Američanom. Imamo skupno zgodovino, skupne zgodbe. Ob nedavnem proslavljanju 50-letnice podpisa rimske pogodbe je skupina EPP-ED pozdravila vlogo ZDA; brez Marshalovega načrta, brez pomoči ZDA in Kanade v okviru zveze NATO ne bi mogli obnoviti Evrope. Ob številnih težavah smo verjeli, da so naši odnosi in partnerstvo pomembni. V okviru Evropskega parlamenta je naša skupina tista, ki najbolj zagovarja tesne stike z ZDA. EP mora razviti bolj tesne stike z ameriškim kongresom in administracijo, da bomo lahko delovali na tematikah v skupnem interesu (...) Vzpostavitev skupnega čezatlantskega trga do leta 2015 je ena naših prednostnih nalog. Zmanjšati moramo administrativne ovire, spodbuditi konkurenco, oblikovati skupne tehnične standarde, konkretne časovne roke. Naša dolžnost pa je tudi, da pri tem govorimo iskreno in da smo tudi kritični. Ne bodimo slepi za naše razlike, raje se potrudimo najti načine, da jih premostimo." Jan Marinus WIERSMA (PES, NL): "Mislim, da vsi vidimo, da je v Washingtonu zavel nov veter, kar je pozitiven znak tudi za EU. Demokrati imajo večino, to je napredek, pa tudi v Bushevi administraciji prihaja do sprememb. Pred kratkim smo z delegacijo potovali v ZDA in videli, da je vedno več podpore pri temah, ki zanimajo nas, za večstranski pristop. Uradna politika v Iraku je bila neuspešna, najti moramo drug način. Države EU lahko v okviru NATA z ZDA zelo tesno sodelujejo za zagotovitev miru v Iraku. Demokrati iščejo tudi novo socialno agendo, poudarjajo zdravstveno oskrbo, novi so pristopi do okolja, pa tudi do tajnih zaporov in zlorabe zasebnih podatkov." Graham WATSON (ALDE, UK): "Na gospodarskem, okoljskem in etičnem področju so ZDA zagovarjale stališča, zaradi katerih so uživale naše spoštovanje. Države EU se morajo upreti enostranskim poskusom ZDA, pa naj gre za trgovinska vprašanja, kjotski sporazum ali mednarodne zakone. Za to pa bo potreben odkrit, včasih tudi boleč dialog, ko gre na primer za vizume, izročitve ali odprto nebo. Predsedniku Bushu uspeva načelo "razdeli in vladaj" glede Evrope. Vrh je priložnost za trenutek resnice. Naša prioriteta mora biti odstranitev regulativnih ovir in harmonizacije standardov med največjima svetovnima trgovinskima partnerjema, vendar ne na račun uspeha zaključkov pogajanj iz Dohe. Vrh moramo izkoristiti tudi, da se odkrije največjega svetovnega sovražnika, to so podnebne spremembe in prepriča ZDA v umiritev in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Varnostni svet Združenih narodov je o tem prvič razpravljal prejšnji teden. ZDA naj tudi jasno izpostavijo stališča o domnevnih mučenjih, o pridržanjih, o tajnih zaporih v imenu boja proti terorizmu. Ne le, da je to edino prav; le tako si lahko ZDA povrnejo sloves. " Angelika BEER (Zeleni/ALE, DE): "Od vrha EU - ZDA pričakujemo jasnost. Želimo si okrepitev odnosov na jasni osnovi, na demokratičnih vrednotah. Potrebujemo most, kakršnega smo dosegli ob dogajanju v Guantanamu. Ta most je lahko le poziv ameriški administraciji, da spremeni osnove svoje politike. Naš poziv k moratorij na smrtno kazen ni namenjen le potencialnim žrtvam v Iranu - pričakujemo moratorij tudi od ZDA. (...) V Afganistanu in na Kosovu potrebujemo spremenjeno strategijo, ne le v besedah. Tudi Evropejci moramo vložiti več denarja, poskrbeti za mir v Afganistanu, za boj proti drogam, za vzpostavljanje pravic državljanom. Na Kosovo pa ne moremo čakati ZDA, ampak moramo zdaj poskrbeti za to, da se izognemo novi vojni." Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Kaj nam obljublja transatlantsko partnerstvo? Merklova je rekla, da ne gre le za prosto menjavo, za skupni trg, temveč za regulacijo trga, patentna vprašanja, harmonizacijo pravil, torej za izboljšanje svetovnega trga. Državni sekretar pa je rekel, da upa na boljše trgovskih odnosih brez meja. Merklova pravi, da bi lahko naši odnosi predstavljali model za celoten svet. Upoštevati pa je treba tudi komisarja McCreevyja, ki pravi, da gre za želje po deregulaciji. (...) Odkar se je vzpostavil poslovni dialog z ZDA, se je ta strateški odnos vzpostavil na nek novi način, v ta okvir sodijo tudi nakupi borznih hiš v Evropi s strani ameriških. Gre za boj za prihodnost Evrope, model evropske države." Godfrey BLOOM (IND/DEM, UK): "Vidim, da so nekateri ljudje tukaj zelo odvisni od politike velikih potez in mislim, da se moramo temu izogniti prav v odnosu z ZDA. Vpliv zakonodaje je vedno globalen. V jugovzhodni Aziji, v Indiji in na Kitajskem se dogaja hitra gospodarska rast in na to moramo biti pozorni, preden podremo za sabo vse mostove z ZDA." Frank VANHECKE (ITS, BE): "Upam, da bo vrh 30. aprila nekaj uspešnega. Partnerstvo je treba graditi na medsebojnem spoštovanju pravic in interesov. ZDA se morajo naučiti, da ne morejo postati članice EU, da so partner, a morajo spoštovati naše interese. To bi morala biti nova priložnost za razmislek o skupnem boju proti mednarodnemu terorizmu, povečevanju fundamentalizma v islamu. Gre za boj o skupnih vrednotah. Terorizem se bori priti tem našim skupnim vrednotam." Brian CROWLEY (UEN, IE): "EU ima najpomembnejše odnose prav z ZDA. Smo dve močni sili, ki si prizadevata za ohranjanje in promocijo demokracije, to je naš ključni cilj. Mnogi nasprotniki omenjajo razlike med nami, morajo pa se zavedati, da imamo več skupnega kot tistega, kar nas deli. Ne glede na razlike v preteklosti, moramo iti naprej. (...) Treba je odreagirati na genocid v Darfurju, potrebujemo bolj odločne aktivnosti in te bodo bolj učinkovite, če jih bomo sprejeli skupaj. Skupaj si moramo prizadevati za bolj enakopravno družbo, s spoštovanjem dogovorov z drugimi državami, tudi najrevnejšimi." Roger HELMER (samostojni poslanci, UK): "Tu veliko govorimo o ekološkem vandalizmu predsednika Busha, ko smo podpisali kjotski sporazum oni pa ne. Povedati je treba: ZDA so ga podpisale, a ne ratificirale, EU pa ga je ratificirala, vendar ga ne izvajamo. Ves čas skuša Komisija spreminjati številke in skrajne meje, videti pa je, da bosta le dve od držav članic dosegli cilje. ZDA so resda največji onesnaževalec, a le za to, ker so tudi največja gospodarska sila. Vendar pa je v ZDA v zadnjih letih trend glede izpustov CO 2 boljši kot v EU. ZDA bodo do leta 2010 bolj zelene kot Evropa. ZDA investirajo v biogoriva, v bolj ekološke tehnologije in s programom AP6 vzpostavljajo sodelovanje s Kitajsko in Indijo, brez katerih noben globalni program ne more uspeti." Resolucija o transatlantskih odnosih
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0155 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Predsednik obsodil umore v Turčiji in izrazil sožalje Rusiji
2007-04-30 - 10:58
Aprilsko zasedanje se je začelo z izjavo predsednika Evropskega parlamenta Hans-Gerta Pöttering, ki ostro obsodil nedavne umore treh kristjanov v Turčiji ter poslance obvestil o smrti nekdanjega ruskega predsednika Jelcina. Predsednik Pöttering je na začetku zasedanja v ponedeljek v imenu parlamenta ostro obsodil umor treh uslužbencev založbe za krščansko versko literaturo v turškem mestu Malatya, ki se je zgodil na posebno grozovit način in pozval turške oblasti, da temeljito raziščejo zločine in obsodijo krivce: "Zaščita verskih manjšin in njihovih pravic je pomembna prednostna naloga v pravnih državah. Evropski parlament obsoja vse zločine, ki jih politični ali verski skrajneži storijo proti nedolžnim ljudem samo zaradi njihovega drugačnega prepričanja." Nato je predsednik poslance obvestil o smrti nekdanjega ruskega predsednika Borisa Jelcina ter ruskemu narodu izrekel sožalje v imenu Evropskega parlamenta.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Ustanovitev začasnega parlamentarnega odbora za podnebne spremembe
2007-04-30 - 10:58
Poslanci Evropskega parlamenta so v sredo, 25. aprila, sprejeli odločitev o ustanovitvi novega delovnega telesa, začasnega odbora za podnebne spremembe. Osrednja naloga odbora bo oblikovanje predlogov o prihodnji celoviti politiki Evropske unije na področju podnebnih sprememb in usklajevanje stališč Evropskega parlamenta glede pogajanj o mednarodnem okviru podnebne politike za čas po letu 2012. Poslanci v odboru bodo sprejemali analize stanja in dosedanjega izvajanja evropske zakonodaje na področju podnebnih sprememb ter predlagali ustrezne ukrepe. Odbor naj bi pripravil seznam nedavnih dosežkov in prihodnjih možnosti na področju boja proti podnebnim spremembam ter izvedel presojo njihovega okoljskega, pravnega, ekonomskega, družbenega, geopolitičnega in regionalnega vpliva. Mandat začasnega odbora traja dvanajst mesecev, z začetkom 10. maja 2007, ob koncu tega obdobja pa bo parlamentu predložil poročilo o svojem delu. V začasnem odboru bo 60 članov.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Ocenjevanje in obvladovanje poplav
2007-04-30 - 10:58
Leta 2005 so poplave v Romuniji, Nemčiji, Švici in Avstriji zahtevale več kot 70 človeških življenj, leta 2002 pa je v ujmah po Evropi umrlo več kot 250 ljudi. Z direktivo o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti naj bi države članice vzpostavile boljše mehanizme sodelovanja ter se uskladile pri pripravi ocen poplavne ogroženosti. Nova direktiva, ki naj bi jo države članice prenesle v svojo zakonodajo do sredine leta 2009, predvideva tri stopnje delovanja: - predhodno oceno poplavne ogroženosti do konca leta 2011; - izdelavo kart poplavnih ogroženosti do konca leta 2013; - sprejem načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti do konca leta 2015. Direktiva zajema tudi problem poplavljanja morja na obalnih območjih. Večja solidarnost Dokument opredeljuje tehnične podrobnosti izvajanja vseh treh stopenj v skladu s skupnimi načeli, ki naj bi bila zagotovila za uspešnejše obvladovanje ogroženosti na evropski ravni. Poslanci so poudarili pomen solidarnosti med članicami, ki naj ne bi izvajale dejavnosti, zaradi katerih bi se močno povečala poplavna ogroženost v drugih državah - razen če so ti ukrepi usklajeni. Upoštevanje podnebnih sprememb Ocene Evropske agencije za okolje kažejo, da naj bi se do leta 2070 količina vode v rekah na severu in severozahodu Evrope povečala celo za 50 odstotkov ali več, ob tem da padavine bodo ne le intenzivnejše, ampak tudi pogostejše. Poslanci zato predlagajo, da ocene tveganja ne bi temeljile le na sedanji, temveč - v povezavi s podnebnimi spremembami - tudi na prihodnji ogroženosti. Pri pripravi poročila o izvajanju direktive, ki ga bo morala Komisija predstaviti leta 2018, naj se prav tako upoštevajo vplivi podnebnih sprememb. Poplavna območja Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti bi morali biti usmerjeni na preprečevanje, varstvo in pripravljenost. Da bi rekam zagotovili več prostora, bi morali v načrtih, kolikor je mogoče, upoštevati ohranjanje ali obnovo poplavnih območij ter ukrepe za preprečevanje in zmanjševanje škode na zdravju ljudi, okolju, kulturni dediščini in gospodarski dejavnosti. Vlogo teh območij bi morali upoštevati tudi ob pripravi predhodnih ocen in kart poplavne ogroženosti. Pri oblikovanju politike za uporabo vode in tal bi bilo treba upoštevati njene morebitne učinke na poplavno ogroženost in njeno obvladovanje. Načrti bi morali dajati poudarek preprečevanju, varstvu, in pripravljenosti, vključno z napovedovanjem poplav ter sistemi za zgodnje opozarjanje. Pri tem je treba upoštevati značilnosti posameznega povodja ali porečja, lahko pa načrti vključujejo tudi spodbujanje praks trajnostne rabe tal, izboljšanje zadrževanja vode ter nadzorovano poplavljanje. Viri onesnaženja Prvotni predlog direktive se je pri vprašanju izdelave kart poplavne ogroženosti osredotočil predvsem na škodo, ki jo poplave povzročijo ljudem ali gospodarskim dejavnostim na ogroženih območjih. Parlament pa je sprejel dopolnilo, po katerem bo treba pri izdelavi kart upoštevati tudi morebitne vire onesnaženja. Obveščanje javnosti Poslanci so že v prvi obravnavi poudarili pomen obveščenosti javnosti in sodelovanja državljanov v procesu obvladovanja poplavne ogroženosti. Predhodne ocene, karte in načrti morajo biti javno dostopni, javnost pa bo lahko dejavno sodelovala pri dopolnitvah načrtov. Ocenjevanje in obvladovanje poplavne ogroženosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0143 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-018-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Skupine za hitro posredovanje na mejah
2007-04-30 - 10:58
Poslanci so v prvem branju postopka soodločanja s 526 glasovi za, 63 proti in 28 vzdržanimi glasovi potrdili predlog uredbe o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah. Skupine naj bi sestavljali usposobljeni strokovnjaki iz različnih držav članic in bodo napotene na pomoč članici, ki se bo na svojih zunanjih mejah spopadala s kriznimi razmerami zaradi povečanega pritiska nezakonitih priseljencev. Uredba je nastala na pobudo Sveta EU, ki je zaradi kriznih razmer poleti 2005 v Italiji, Španiji in na Malti zaprosil Komisijo, da pripravi zakonodajni predlog o ustanovitvi skupin za hitro posredovanje na mejah, ki jih bo koordinirala Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah (FRONTEX). Dokument določa način vzpostavitve skupin in uvaja skupna pravila za naloge, ki jih lahko gostujoči pripadniki mejnih straž opravljajo pri izvajanju skupnih operacijah v okviru agencije. Obvezna solidarnost Na predlog parlamentarnega poročevalca, poslanca Gerarda DEPREZA (ALDE, BE), je parlament v besedilo uredbe vnesel številne spremembe, med drugim tudi določilo o "obvezni solidarnosti" - države članice se bodo morale odzvati na zahteve agencije in napotiti na krizno območje ustrezno usposobljene mejne policiste/stražnike. Skupine za hitro posredovanje bodo imele časovno omejen mandat in bodo nudile hitro tehnično ter operativne pomoči državi članici prosilki, ki se bo spopadala z zaskrbljujočim in izjemnim pritiskom na svoje meje. Prispevki držav članic O profilih in skupnem številu pripadnikov mejnih straž, ki bodo dani na voljo skupinam za hitro posredovanje, naj bi odločal upravni odbor agencije s tričetrtinsko večino. Države članice morajo zagotoviti pripadnike mejnih straž v skladu z zahtevami, razen če se same spopadajo z izrednimi razmerami. Plačo bo napotenim pripadnikom še vedno izplačevala matična država, dodatne stroške operacij (potni stroški, zavarovanje, življenjski stroški) pa bo krila agencija. Parlament zato predlaga, da bi se agenciji FRONTEX proračun za letošnje leto povečal za 10 milijonov evrov. Člani skupin bodo lahko opravljali naloge in izvajali svoja pooblastila samo v skladu z navodili pripadnikov mejne straže države gostiteljice in praviloma v njihovi prisotnosti, pri tem pa v polni meri spoštujejo človekovo dostojanstvo. Vsi ukrepi morajo biti sorazmerni s cilji, pri tem pa člani ne smejo biti diskriminatorni do oseb zaradi njihovega spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Skupine za hitro ukrepanje na mejah
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0162 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-019-SL DOC XML V0//SL
Imuniteta in statut poslancev Evropskega parlamenta
Razprava o mandatu poljskega poslanca Bronisława Geremeka
2007-04-30 - 10:58
Pred začetkom sredinega glasovanja se je v plenarni dvorani Evropskega parlamenta razvila razprava o mandatu Bronisława GEREMEKA, poljskega poslanca, člana politične skupine ALDE. Poljske oblasti naj bi mu namreč nameravale odvzeti poslanski mandat. O tej nameri parlament sicer še ni dobil nobene uradne zahteve. Razpravo je začel vodja politične skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, poslanec Graham WATSON (ALDE, UK) , ki je dejal: "Članu moje skupine, poslancu Geremeku, želi lastna vlada odvzeti mandat evropskega poslanca z veljavnostjo od 19. aprila. Poljske oblasti mu odvzemajo mandat na podlagi zakona o lustraciji, ki je bil sprejet pred nekaj meseci in je trenutno v presoji pred tamkajšnjim ustavnim sodiščem. Zakon zahteva, da vsi novinarji, akademiki in izvoljeni poslanci podpišejo izjavo, da niso nikoli sodelovali s tajnimi službami nekdanjega komunističnega režima. Gospod Geremek je take izjave v preteklosti že podpisal, tokrat pa je noče podpisati iz moralnih in ne toliko političnih razlogov. Upravičeno nasprotuje lovu na čarovnice, ki ga izvaja njegova vlada!" Po daljšem aplavzu je Watson nadaljeval: "Predsedniku parlamenta bi rad zastavil tri vprašanja. Prvič: ali je gospod Kaczyński, ki se je prejšnji teden sestal s predsednikom Pötteringom, na sestanku odprl to temo? Drugič: ali je prav in sploh mogoče, da se poslancu tega parlamenta na tak način odvzame demokratično pridobljen mandat? In tretjič: ali dajete zagotovilo, da bo parlament branil pravico poslanca Geremeka, da opravlja svoj demokratično pridobljeni mandat?" Vodja politične skupine socialdemokratov Martin SCHULZ (PES, DE) je v imenu svojih kolegov dejal: "Gospod Geremek! Pri številnih političnih vprašanjih se z vami ne strinjamo, toda v nečem lahko popolnoma računate na našo skupino - in upam, da celotnega parlamenta - z vami smo solidarni in vas bomo branili pred vlado, ki v Evropski uniji preganja ljudi, ki se so bolj kot marsikdo borili za svobodo in demokratični razvoj Poljske. Res je sramota, da tako mogočno deželo vodi takšna vlada! Pričakujem, da bo predsednik Pöttering vladi gospoda Kaczyńskega povedal naslednje: Pričakujemo, da poljska vlada zaščiti poslanca Evropskega parlamenta Bronisława Geremeka! V prihodnosti bomo vse, kar se tiče Poljske, merili po tem, kako bo ravnala z našim kolegom!" Daniel COHN-BENDIT (Zeleni/EFA, DE) so-predsednik skupine Zelenih: "Ne le, da se strinjamo z gospodom Geremekom, skupaj smo se tudi leta in leta borili proti stalinizmu! Ta parlament lahko sprejme samo eno odločitev: če vlada uporablja stalinistične in fašistične metode, moramo brez pomislekov braniti svojega kolega! Z njim smo solidarni!" Francis WURTZ (GUE/NGL, FR): "Z gospodom Geremekom se pogosto ne strinjam in se ne bom strinjal pri različnih političnih vprašanjih, toda želim mu izraziti globoko spoštovanje za politični pogum, ki ga je pokazal in mu v imenu svoje skupine izraziti vso solidarnost." Giuseppe GARGANI (EPP-ED, IT) , predsednik odbora za pravne zadeve: "Kot predsednik odbora zagotavljam kolegom, da bomo, ko bomo dobili zadevo v odločanje, v največji možni meri upoštevali neodvisnost parlamenta in natančno preučili vso dokumentacijo, da se bo spoštovala avtonomija parlamenta in njegovih poslancev, ki predstavljajo Evropo in imajo pravico do neodvisnosti in svobode!" Jospeh DAUL (EPP-ED, FR): "Vsi tukaj uživamo poslansko imuniteto. Smo parlament, ki spoštuje pravila. Doslej še ni bilo zahteve ali pravne analize za odvzem imunitete. Vsi, naša skupina EPP-ED, podpiramo kolega Geremeka. Podpiramo pravne postopke za vse poslance, vključno s kolegom Geremekom!" Predsedujoči, podpredsednik parlamenta Pierre MOSCOVICI (PES, FR): "Doslej še nismo dobili nobene zahteve poljske vlade, ki je sicer zelo vprašljiva. Parlament mora braniti mandate vseh poslancev. Predvidevam, da bo Konferenca predsednikov razpravljala o tem vprašanju in da bo odbor za pravne zadeve storil vse za zaščito neodvisnosti parlamenta." Brian CROWLEY (UEN, IE): "Predsedujoči! Ni bilo prav, da podpredsedniku moje skupine, gospodu Kaminskemu, niste dali besede. Vaše strinjanje ali nestrinjanje z njegovim mnenjem tukaj ni pomembno - ostali so imeli pravico do besede in tudi on bi jo moral imeti. Nekateri imajo drugačno razlago kot predhodni govorniki in morali bi imeti možnost, da se jih sliši tako kot ostale." Bruno GOLNISCH (ITS, FR): "Mislim, da je bistvo te zadeve ugotoviti, v kolikšni meri je gospod Geremek morda sodeloval pri stalinističnih dejavnostih. Opažam, pa da v obrambi poslancev parlamenta - ki nam pomeni prav toliko kot vam - vaš pogled pogosto temelji na variabilni geometriji."
Izjava predsednika Pötteringa o mandatu Bronislawa Geremeka
Pred začetkom četrtkovega glasovanja je predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert PÖTTERING poslancem predstavil svojo izjavo o mandatu poljskega poslanca Bronislawa GEREMEKA.
Predsednik je povedal, da je Konferenca predsednikov (vodje političnih skupin) na seji v četrtek dopoldne z veliko večino, vendar ne soglasno, podprla izjavo za javnost, ki jo je predsednik dal v sredo, 25. aprila in izrazila solidarnost s kolegom Geremekom. V svoji izjavi za javnost je predsednik parlamenta dejal: "Evropski parlament doslej od poljskih oblasti ni dobil še nobene informacije v zvezi z mandatom poslanca Geremeka. Gospod Geremek je visoko spoštovana politična osebnost, ki se je vedno zavzemal za demokracijo v svoji državi in za združitev Evrope. Preučili bomo vse pravne možnosti, da bi lahko nadaljeval svoje delo. Po naših informacijah je zakon, na podlagi katerega naj bi g. Geremeku odvzeli mandat, trenutno v presoji pred poljskim ustavnim sodiščem. Sodišče naj bi svojo odločitev sprejelo v prihodnjih tednih. Pravno službo Evropskega parlamenta sem zaprosil, naj temeljito preuči pravni položaj."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-018-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-020-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Vpliv prihodnjih širitev na kohezijo Unije
2007-04-30 - 10:58
S prihodnjimi širitvami bi se ozemlje Evropske unije lahko povečalo za 35 odstotkov in število prebivalcev za 27 odstotkov, ob čemer bi se BDP zvišal le za 4 odstotke, medtem ko bi se BDP na prebivalca znižal kar za 18 odstotkov. Če bi upoštevali sedanja merila za upravičenost do pomoči iz strukturnih skladov, bi se morala sredstva v obdobju 2007-2013 povečati za dodatnih 150 milijard evrov. Zdaj je za kohezijo v tem obdobju sicer predvidenih 308 milijard evrov. Parlament je v torek s 473 glasovi za, 113 proti in 104 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo, ki ga je pripravil poslanec Markus PIEPER (EPP-ED, DE) iz odbora za regionalni razvoj in poskuša najti odgovore na vprašanje, kako bi se lahko bolj smotrno porabilo sredstva za doseganje kohezijskih ciljev. Dokument prinaša izračune, kakšne finančne posledice bi prinesla širitev Unije na države kandidatke - Turčijo, Hrvaško in Makedonijo (FYROM) - ter druge države zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora in Srbija (skupaj s Kosovom), ki so potencialne kandidatke za članstvo. Stroški integracije in kohezije Za poslance predstavlja pojem sposobnost za sprejemanje novih članic zlasti sposobnost Unije, da uresničuje cilje socialne, gospodarske in ozemeljske kohezije. Zato bi se bilo treba ob pristopu vsake države kandidatke odločiti, ali je EU to državo sposobna integrirati. Od dodatnih 150 milijard evrov strukturnih sredstev bi v EU s 34 državami članicami, izračunano po sedanjih pravilih, Turčija prejela kar 63 odstotkov, Hrvaška pa le 7 odstotkov, medtem ko bi ostale države zahodnega Balkana, ki trenutno prejemajo predpristopno pomoč, prejele skupno 9,2 odstotka te vsote. Regionalna politika, ki predstavlja eno največjih proračunskih postavk EU, bo predmet še posebej temeljite razprave – tudi glede meril njene učinkovitosti – pri reviziji finančnega okvira EU, ki je predvidena za leto 2008 ali 2009. Poslanci menijo, da je z revizijo finančnega okvira nujna institucionalna, finančna in politična reforma. Ob tem bi bilo treba primerjati učinke različnih instrumentov financiranja (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja) na razvoj EU–27 in na tej podlagi sprejeti ustrezne proračunske odločitve. Komisija bi morala ob prihodnjih širitvah - z ločenimi zneski za vsako državo - redno izračunavati, kakšni bi utegnili biti izdatki EU za regionalno politiko ter kakšne bi bile posledice za dosedanjo upravičenost regij do pomoči. Pri izračunih za različne scenarije pa bi morala uporabiti tudi izkušnje in podatke iz dosedanjih širitev. Postopni model kohezijske politike Največ skrbi ob širitvah povzroča možnost, da bi regije, ki so dotlej upravičene do pomoči iz strukturnih skladov, izgubile to pravico zato, ker bi padle pod določeno mejo zaradi statističnega učinka in ne zato, ker bi se dejansko bolj razvile na gospodarskem področju. Pristop držav zahodnega Balkana ne bi povzročil nobenih statističnih učinkov, saj so relativno majhne - tako po ozemlju kot številu prebivalcev - in tudi ne bi pomenil drastičnih finančnih učinkov za kohezijsko politiko. Hrvaška, na primer, je z družbeno–gospodarskega vidika celo bolj razvita od nekaterih sedanjih članic in bi primerjalno, celo v sedanjem finančnem obdobju, predstavljala najmanjše finančno breme za Unijo. Drugače je s Turčijo, ki bi dejansko povzročila velike spremembe in učinke na kohezijsko politiko. Parlament nujno poziva Komisijo, naj pripravi predlog postopnega modela kohezijske politike, ki bo razlikoval med predpristopno pomočjo in članstvom ter bo potencialnim kandidatkam omogočil prejemanje učinkovite podpore za regionalni razvoj, ki bo odvisna od njihovega političnega napredka. Priporočila za večjo učinkovitost Poslanci predlagajo naslednje ukrepe: · višje stopnje sofinanciranja in s tem večjo lastno odgovornost posameznih članic; · uporaba "učinka vzvoda" ; · preprečevanje učinkov premeščanja in financiranja za podjetja, ki se selijo - Komisija bi morala preveriti, ali subvencije za podjetja vplivajo na poslovne odločitve o njihovi lokaciji; · prihodnji programi za regionalno konkurenčnost in ozemeljsko sodelovanje naj v večji meri financirajo projekte za evropeizacijo regionalnega gospodarstva in infrastrukturo evropskega pomena ; · širša uporaba Evropskega socialnega sklada kot horizontalnega inštrumenta za pomoč regijam pri soočanju z družbenimi izzivi globalizacije in učinki demografskih sprememb. Posledice prihodnjih širitev za učinkovitost kohezijske politike
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0130 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-019-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-018-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-019-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-020-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-018-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-019-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070420BRI05535 ITEM-020-SL DOC XML V0//SL
