KONČNO
A6-0145/2005
12.5.2005
*
POROČILO
opredloguuredbeSvetaopodpiranjurazvojapodeželjaspomočjoEvropskegakmetijskegaskladazarazvojpodeželja(EKSRP);
(KOM(2004)0490–C6‑0181/2004–2004/0161(CNS))
Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja
Poročevalka: Agnes Schierhuber
PE 353.498v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Predlogi sprememb zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku, označuje tehničnim službam namenjen del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer očitne napake ali izpusti v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
EXPOSÉ DES MOTIFS............................................................................................................50
MNENJE Odbora za proračun .....................................................................................57
MNENJE ODBORA ZA REGIONALNI RAZVOJ..................................................................62
POSTOPEK..............................................................................................................................95
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu uredbe Sveta o podpiranju razvoja podeželja s pomočjo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
( KOM(2004)0490 – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS) )
(Postopek posvetovanja)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Svetu ( KOM(2004)0490 )
UL C .../Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je posvetoval Svet ( C6‑0181/2004 ),
– ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (CESE 251/05),
– ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj ( A6‑0145/2005 ),
1. potrjuje predlog Komisije z vsemi predlogi sprememb;
2. poziva Komisijo, da ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;
3. poziva Svet, da sporoči, če namerava odstopati od besedila, ki ga je potrdil Parlament;
4. poziva Svet, da se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;
5. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 3
(3) Reforma skupne kmetijske politike v letih 2003 in 2004 je prinesla globoke spremembe, ki bi lahko imele bistvene posledice na vzorec proizvodnje in postopke gospodarjenja, zaposlovanje in socialnoekonomske okvirne pogoje na podeželskih območjih in s tem na gospodarstvo podeželja na celotnem podeželju v Skupnosti.
(3) Reforma skupne kmetijske politike v letih 2003 in 2004 je prinesla globoke spremembe, ki bi lahko imele bistvene posledice na strukturni razvoj kmetijstva, regionalno porazdelitev in intenzivnost proizvodnje ter na vzorec proizvodnje in postopke gospodarjenja, zaposlovanje in socialnoekonomske okvirne pogoje na podeželskih območjih in s tem na gospodarstvo podeželja na celotnem podeželju v Skupnosti.
Obrazložitev
Že v pripravah na reformo SKP so raziskave in razlage Evropske komisije razkrile, da so učinki temeljne reforme lahko globoki in raznoliki. Osrednja zahteva Evropskega agrarnega modela je zahteva po večfunkcionalnosti in s tem povezanih družbenih storitvah za ohranitev življenjskega prostora. Zato se ohranitvi funkcije proizvodnje v vseh tistih regijah Evrope, v katerih bo imelo gospodarjenje na deželi v prihodnosti gospodarsko, ekološko in družbeno vlogo, ni mogoče odpovedati.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 3 a (novo)
(3a) V prihodnjih letih bosta evropski živilski in kmetijski sektor postajala vse bolj liberalizirana in bosta morala biti zmožna konkurirati na globalnem trgu. Skupne politike EU morajo zagotoviti priložnosti za izboljšano konkurenčnost prek inovacij.
Obrazložitev
Razvoj podeželja mora bolje spodbujati program lizbonske strategije.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 3 c (novo)
(3c) Povečana konkurenčnost v živilskem in kmetijskem sektorju na podeželskih območjih bo zahtevala razvoj evropskih oznak kakovosti, ki kažejo na varno hrano, dokumentacijo postopka proizvodnje (sledljivost), dobro počutje živali, okolje in delovne pogoje.
Obrazložitev
Razvoj podeželja mora bolje spodbujati program lizbonske strategije.
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 5
Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je predvideno v členu 5 Pogodbe. Ker pa cilj razvoja podeželja s strani držav članic ne more biti ustrezno dosežen na podlagi povezav z drugimi instrumenti SKP, obsega nesorazmerij med podeželskimi območji in omejitev finančnih sredstev držav članic v razširjeni Uniji, ga je lažje doseči na ravni Skupnosti prek večletnega jamstva sredstev Skupnosti in z osredotočanjem na njegove prednostne naloge. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je navedeno v členu 5 Pogodbe, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je predvideno v členu 5 Pogodbe. Ker pa cilj razvoja podeželja s strani držav članic ne more biti ustrezno dosežen na podlagi povezav z drugimi instrumenti SKP, obsega nesorazmerij med podeželskimi območji in omejitev finančnih sredstev držav članic v razširjeni Uniji, ga je lažje doseči na ravni Skupnosti prek večletnega jamstva sredstev Skupnosti in z osredotočanjem na njegove prednostne naloge. Evropska unija mora zagotoviti finančno sposobnost te Uredbe z dodelitvijo zadostnih sredstev, da se lahko financirajo stare in nove dejavnosti na področju razvoja podeželja. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je navedeno v členu 5 Pogodbe, ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 6
(6) Dejavnosti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, in postopki, h katerim prispeva, morajo biti skladni in združljivi z ostalimi politikami Skupnosti ter v skladu s celotno zakonodajo Skupnosti.
(6) Dejavnosti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, in postopki, h katerim prispeva, morajo biti skladni in združljivi s kohezijsko politiko na podeželskih območjih in z ostalimi politikami Skupnosti ter v skladu s celotno zakonodajo Skupnosti.
Obrazložitev
Na podeželskih območjih se še vedno uporablja strukturne sklade v skladu s posebnimi določbami, ki veljajo za način obravnave lokalnih posebnosti. Zato je treba na začetku zagotoviti, da so dejavnosti, s katerimi se ukvarjamo na podlagi EKSRP, v skladu s kohezijsko politiko (in jo celo dopolnjujejo).
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 7
(7) Skupnost s svojo dejavnostjo v korist razvoja podeželja skrbi za spodbujanje odpravljanja nesorazmerij in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe.
(7) Skupnost s svojo dejavnostjo v korist razvoja podeželja skrbi za spodbujanje odpravljanja nesorazmerij in spodbujanje nediskriminacije ter enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe.
Obrazložitev
Načelo nediskriminacije ima širše področje uporabe od načela, vključenega z merili, ki temeljijo na spolu. Vse oblike diskriminacije je treba upoštevati v skladu s členom 13 Pogodbe.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 11
(11) Za zagotovitev trajnostnega razvoja podeželskih območij se je treba osredotočiti na omejeno število osnovnih prednostnih ciljev na ravni Skupnosti, ki se nanašajo na kmetijsko in gozdarsko konkurenčnost, upravljanje zemljišč in varstvo okolja, kakovost življenja in diverzifikacijo dejavnosti v teh območjih.
(11) Za zagotovitev trajnostnega razvoja podeželskih območij se je treba osredotočiti na omejeno število osnovnih prednostnih ciljev na ravni Skupnosti, ki veljajo za kmetijsko in gozdarsko konkurenčnost, upravljanje zemljišč in varstvo okolja, kakovost življenja in diverzifikacijo dejavnosti v teh območjih, vendar ob upoštevanju različnih razmer znotraj EU, vse od oddaljenih podeželskih območij, ki so demografsko ogrožena in nazadujoča, do obmestnih območij, kjer je vse več pritiska iz mestnih središč.
Obrazložitev
Upošteva razlike v pokrajinah in težavah podeželskih območij v EU.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 16
(16) Dodeljevanje posebnih prispevkov mladim kmetom lahko olajša njihov začetek delovanja in prestrukturiranje gospodarstev po njihovem začetku delovanja. Ukrep začetka delovanja je treba poenostaviti s podelitvijo ene same premije in mora biti pogojen z vzpostavitvijo poslovnega načrta, ki zagotavlja razvoj dejavnosti mladih kmetov.
(16) Dodeljevanje posebnih prispevkov mladim kmetom lahko olajša njihov začetek delovanja in prestrukturiranje gospodarstev po njihovem začetku delovanja. Ukrep začetka delovanja mora biti pogojen s predstavitvijo primernega poslovnega načrta kot sredstva za postopno zagotovitev razvoja dejavnosti novega podjetja. Za lažji začetek in razvoj novega podjetja je treba ta poslovni načrt podpreti z ustreznimi spodbudami z integriranim sistemom ukrepov, ki je povezan z različnimi cilji intervencije.
Obrazložitev
Uvodna izjava 16 se izrecno sklicuje na cilje ukrepa začetka delovanja, tj.:
a) za olajšanje začetnega postopka;
b) za omogočanje in spodbujanje strukturnega prilagajanja novih podjetij.
Ista uvodna izjava se sklicuje na obstoječi poslovni načrt za zagotovitev razvoja dejavnosti mladih kmetov.
Zato je jasno, da poslovni načrt ni cilj sam po sebi, ampak je sredstvo za doseganje ciljev iz točk (a) in (b) ter zagotovitev celotnega razvoja podjetja.
Ravno tako je treba vključiti določbo za zagotovitev vzpostavitve celostnega sistema ukrepov za začetek in razvoj dejavnosti mladih kmetov. Ta sistem mora vključevati enega ali več intervencijskih ukrepov pod naslovom IV predloga uredbe za omogočanje financiranja nadaljnjih operacij v zvezi z enim ali več cilji.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 23
(23) Izboljšave na področju predelave in trženja osnovne kmetijske in gozdarske proizvodnje je treba spodbujati s podporo za naložbe, ki zagotavljajo izboljšanje učinkovitosti sektorjev predelave in trženja, spodbujajo predelavo kmetijske in gozdarske proizvodnje obnovljivih energetskih virov, uvajajo nove tehnologije, odpirajo nove tržne priložnosti za kmetijske in gozdarske proizvode, poudarjajo kakovost, izboljšujejo delovanje na področju varstva okolja, varnosti pri delu, higiene in dobrega počutja živali, če je to potrebno , z usmerjanjem na mala in mikropodjetja , ki lažje dodajajo vrednost lokalnim proizvodom, ob poenostavljanju pogojev za investicijsko pomoč v primerjavi s tistimi, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999.
(23) Izboljšave na področju predelave in trženja osnovne kmetijske in gozdarske proizvodnje je treba spodbujati s podporo za naložbe, ki zagotavljajo izboljšanje učinkovitosti sektorjev predelave in trženja, spodbujajo predelavo kmetijske in gozdarske proizvodnje obnovljivih energetskih virov, uvajajo nove tehnologije, odpirajo nove tržne priložnosti za kmetijske in gozdarske proizvode, poudarjajo kakovost, izboljšujejo delovanje na področju varstva okolja, varnosti pri delu, higiene in dobrega počutja živali, s podpiranjem mikropodjetij, malih in srednje velikih podjetij ter kolektivnih podjetij proizvajalcev , ki lažje dodajajo vrednost lokalnim proizvodom, ob poenostavljanju pogojev za investicijsko pomoč v primerjavi s tistimi, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999.
Obrazložitev
Omejevanje pomoči na mikropodjetja bi izključilo številne zadruge in kolektivna podjetja proizvajalcev, ki so se združila, da bi lahko bila konkurenčna ter da bi dosegla ekonomijo obsega na vedno bolj globaliziranem in tesno povezanem trgu. Če naj se ohrani konkurenčni evropski kmetijski model, je treba spodbujati združevanje, ne razdrobitve.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 32
(32) Izplačila pri naravnih ovirah v gorskih območjih in izplačila za ostala omejena območja morajo v okviru nadaljnje uporabe kmetijskega zemljišča prispevati k ohranjanju podeželja ter ohranjanju in spodbujanju trajnostnih sistemov kmetovanja. Treba je določiti objektivne parametre plačilnih stopenj, da bi zagotovili učinkovitost te sheme podpore in s tem zagotovili doseganje njenih ciljev.
(32) Izplačila pri naravnih ovirah v gorskih območjih in izplačila za ostala omejena območja morajo v zvezi z nadaljnjo uporabo kmetijskega zemljišča prispevati k ohranjanju podeželja ter ohranjanju in spodbujanju trajnostnih sistemov kmetovanja. Treba je določiti objektivne parametre plačilnih stopenj, da bi zagotovili učinkovitost te sheme podpore in s tem zagotovili doseganje njenih ciljev. Ob ohranjanju zahtevane stalnosti pri razmejevanju omejenih območij se morajo v prihodnosti osnovni koncepti osredotočiti zlasti na naravne omejitve v posamezni državi članici. Pri sistemu kompenzacijskih plačil je treba od držav članic zahtevati razvoj sistemov, ki se objektivno razlikujejo. Od Komisije se zahteva da predloži izčrpno študijo o načinu določanja območij z omejenimi možnostmi z opazovanjem vseh ustreznih vidikov. Do takrat mora veljati sedanja opredelitev.
Obrazložitev
Kritike Računskega sodišča niso usmerjene le na zastarele socialno-ekonomske parametre razmejevanja drugih območij z omejenimi možnostmi, ampak tudi na prilagajanje kompenzacijskih plačil glede na stopnjo omejitve.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 33
(33) Podporo je treba še naprej dodeljevati kmetom za lažje reševanje posebnih omejenih možnosti na zadevnih področjih, ki izhajajo iz izvajanja Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic in Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, da bi prispevala k učinkovitemu upravljanju območij NATURA 2000.
(33) Medtem ko je treba podporo še naprej dodeljevati kmetom in lastnikom gozdov za lažje reševanje posebnih omejenih možnosti na zadevnih področjih, ki izhajajo iz izvajanja Direktive Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic in Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, da bi prispevala k učinkovitemu upravljanju območij NATURA 2000 , mora biti Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja le drugotni vir takšnega financiranja; razen drugih evropskih skladov so prvotni viri financiranja zlasti nacionalni in regionalni proračuni .
Obrazložitev
Financiranje območij Natura 2000 povzroča velike zahteve po finančnih instrumentih. Razen razvoja podeželja morajo strukturni skladi, in posebni skladi kot je LIFE, prispevati ustrezen znesek. Neposredno financiranje prek razvoja podeželja ni možno, predvsem zaradi dotacij in tematskih prednostnih nalog. Ne sme se pozabiti lastnikov gozdov.
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 34
(34) Plačila za kmetijska okoljska vprašanja morajo še naprej imeti izjemno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželja in zadovoljevanju vedno večjega družbenega povpraševanja po okoljskih storitvah. Prav tako morajo še naprej opogumljati kmete, da v korist celotne družbe uvedejo ali ohranijo postopke proizvodnje, ki so združljivi z varstvom in izboljšanjem okolja, slike pokrajine in podeželskega življenjskega prostora, naravnih virov, tal in genske raznolikosti. Po načelu povzročitelja se te pomoči zagotovijo le za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne temeljne zahteve.
(34) Plačila za kmetijska okoljska vprašanja morajo še naprej imeti izjemno vlogo pri podpiranju trajnostnega razvoja podeželja in zadovoljevanju vedno večjega družbenega povpraševanja po okoljskih storitvah. Prav tako morajo še naprej opogumljati kmete, da v korist celotne družbe uvedejo ali ohranijo postopke proizvodnje, ki so združljivi z varstvom in izboljšanjem okolja, slike pokrajine in podeželskega življenjskega prostora, naravnih virov, tal in genske raznolikosti. Po načelu povzročitelja se te pomoči zagotovijo le za obveznosti, ki presegajo ustrezne obvezne temeljne zahteve, hkrati pa se, poleg izenačitve učinkov na stroške in stanje donosnosti, predvidevajo tudi učinkoviti elementi podpiranja.
Obrazložitev
Že doslej se je ohranil poseben sistem spodbud, zato da bi se dejansko dosegli cilji podpiranja. V tem smislu mora tudi prihodnja usmeritev vsebovati ustrezne spodbude. Ureditev pomoči za kmetijsko-okoljske ukrepe mora še naprej opogumljati kmete, da v korist celotne družbe uvedejo ali ohranijo postopke proizvodnje, ki so skladni z vedno večjo potrebo po varstvu in izboljšanju okolja, naravnih virov, tal, genske raznolikosti ter ohranitvi pokrajine in podeželskega življenjskega prostora.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 45
(45) Zahteva se spremljanje spreminjanja podeželskih območij. To se mora zgoditi s podpiranjem raznolikosti kmetijskih dejavnosti vse do nekmetijskih dejavnosti ter z razvojem sektorjev zunaj kmetijstva, podpiranjem zaposlovanja, izboljšanjem osnovnih storitev in izvajanjem naložb. Tako se lahko poveča privlačnost podeželskih območij in se zavira trend kmetijskega in družbenega propadanja ter zmanjševanja števila prebivalstva na podeželju. V zvezi s tem so potrebna tudi prizadevanja za krepitev človeškega potenciala.
(45) Zahteva se spremljanje spreminjanja podeželskih območij. To se mora zgoditi s podpiranjem raznolikosti kmetijskih dejavnosti vse do nekmetijskih dejavnosti ter z razvojem sektorjev zunaj kmetijstva, podpiranjem zaposlovanja, izboljšanjem osnovnih storitev in izvajanjem naložb. Tako se lahko poveča privlačnost podeželskih območij in se zavira trend kmetijskega in družbenega propadanja ter zmanjševanja števila prebivalstva na podeželju. V zvezi s tem so potrebna tudi prizadevanja za krepitev človeškega potenciala. Ukrepe za razvoj podeželja, zlasti tiste na težiščno os 3, je treba, poleg obstoječih politik, uvesti dodatno in tako vplivati na posebne sinergijske učinke na podeželju.
Obrazložitev
Razvoj podeželja v smislu spremljanja skupne kmetijske politike sledi posebnim ciljem, ki ne pomenijo nadomeščanje obstoječih politik EU in nacionalnih zahtev.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 50
(50) Glede na pomen pristopa LEADER je treba pretežni del prispevkov Sklada nameniti tej prednostni nalogi.
(50) Glede na pomen pristopa LEADER je treba ustrezni del prispevkov Sklada nameniti tej prednostni nalogi.
Obrazložitev
Pobuda LEADER postaja uspešna, vendar je treba določiti prednostne naloge, ob upoštevanju dejstva, da ima Evropska unija za politiko razvoja podeželja na voljo le malo sredstev.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 56
(56) Poleg teh zneskov morajo države članice upoštevati zneske, ki so nastali zaradi sprememb iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP].
(56) Razen teh zneskov morajo države članice upoštevati zneske, ki so nastali zaradi sprememb iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP] , ki se morajo, če izhajajo iz prvega stebra, uporabiti za zagotovitev neposredne podpore za skupno kmetijsko politiko pri kmetovanju, vključno s čebelarstvom in gozdarstvom, zlasti s povečanjem pomoči kmetom, ki dobijo najmanj .
Obrazložitev
Treba je zagotoviti praktično podporo za kmetijski in gozdarski sektor.
Predlog spremembe
16
Uvodna izjava 58
(58) Stopnjo prispevka Sklada programu za razvoj podeželja je treba določiti glede na javne izdatke v državah članicah z upoštevanjem pomena prednosti za upravljanje zemljišč in okolja, razmere v regijah, ki jih pokriva konvergenčni cilj, prednosti , namenjene pristopu LEADER, najbolj oddaljenih regij iz člena 299 Pogodbe in otokov v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov.
(58) Stopnjo prispevka Sklada programu za razvoj podeželja je treba določiti glede na javne izdatke v državah članicah z upoštevanjem pomena prednosti za upravljanje zemljišč in okolja, razmere v regijah, ki jih pokriva konvergenčni cilj, pomembnosti , namenjene pristopu LEADER, najbolj oddaljenih regij iz člena 299 Pogodbe in otokov v zvezi z Uredbo Sveta (EGS) št. 2019/93 z dne 19. julija 1993 o uvedbi posebnih ukrepov za manjše egejske otoke glede nekaterih kmetijskih proizvodov.
Obrazložitev
O pobudi Leader je treba pridobiti več izkušenj preden se pobuda razširi na vsa področja dejavnosti razvoja podeželja. Sedanje središče pozornosti so ukrepi diverzifikacije podeželskega območja, ki spadajo pod cilj 3 predloga Komisije. Pobuda Leader postaja uspešna, vendar je treba določiti prednostne naloge, ob upoštevanju dejstva, da ima Evropska unija za razvoj podeželja na voljo le malo sredstev.
Predlog spremembe
17
Uvodna izjava 66
(66) Rezervo Skupnosti za pristop LEADER je treba dodeliti ob upoštevanju delovanja programov. Merila za njeno dodelitev morajo biti ustrezno določena.
črtano
Obrazložitev
Enaka kot pri predlogu spremembe 1.
Predlog spremembe 18
Člen 3
Sklad prispeva k podpiranju trajnostnega razvoja podeželja v celotni Skupnosti z dopolnitvijo tržnih ukrepov in ukrepov za podporo prihodkov skupne kmetijske politike, kohezijske politike in skupne ribiške politike.
Sklad, ob izrecnem sklicevanju na odstavek 1 člena 33 Pogodbe in ob posebnem poudarku ciljev skupne kmetijske politike, prispeva k podpiranju trajnostnega razvoja podeželskega ozemlja na območju Skupnosti in k preprečevanju zmanjševanja števila prebivalstva na podeželskih območjih z dopolnitvijo tržnih ukrepov in ukrepov za podporo prihodkov skupne kmetijske politike, kohezijske politike, politike o socialni vključenosti, nediskriminaciji, spodbujanju enakih možnosti in skupne ribiške politike.
Obrazložitev
Sklicevanje na Pogodbo ES in na cilje skupne kmetijske politike mora poudariti vlogo razvoja podeželja kot spremljevalnega elementa.
Predlog spremembe
19
Člen 4, odstavek 1, točka (a)
(a) izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva in gozdarstva s pomočjo podpore za prestrukturiranje;
(a) izboljšanje konkurenčnosti kmetijstva in gozdarstva s pomočjo podpore za razvoj in prestrukturiranje , inovacije, usposabljanje in poklicne kvalifikacije ;
Obrazložitev
Vstavitev besede „usposabljanje“ je dodatek k predlogu spremembe 10 poročevalca. Razen tega morajo inovacije igrati vodilno vlogo v drugem stebru, zdaj ko postaja prvi steber kmetijske politike vse bolj tržno usmerjen.
Predlog spremembe
20
Člen 4, odstavek 1, točka (b)
(b) izboljšanje okolja in podeželja s pomočjo podpore pri upravljanju zemljišč;
(b) izboljšanje okolja, podeželja in obdelave zemljišč s pomočjo podpore pri trajnostnem upravljanju zemljišč;
Obrazložitev
Izboljšanje trajnosti regionalno ustreznega kmetijstva se mora v uredbi omeniti kot eden od glavnih ciljev razvoja podeželja.
Predlog spremembe
21
Člen 4, odstavek 1, točka (c)
(c) izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije gospodarskih dejavnosti.
(c) izboljšanje kakovosti življenja in kulturnega razvoja na podeželskih območjih in spodbujanje razvoja in diverzifikacije gospodarskih dejavnosti.
Obrazložitev
Izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih ne bo doseženo le s pospeševanjem novih gospodarskih dejavnosti. Pomembno je spodbujati tudi razvoj obstoječih gospodarskih dejavnosti.
Predlog spremembe
22
Člen 4, odstavek 1, točka (c) a (novo)
(ca) boljšo oskrbo lokalnega in regionalnega prebivalstva s kmetijskimi proizvodi, pridelanimi na tem območju;
Obrazložitev
Je v skladu z dosedanjimi zahtevami kmetijske politike.
Predlog spremembe
23
Člen 4, odstavek 1, točka (c) b (novo)
(cb) povečanje prispevka k trajnostni dobavi energije in zaščiti podnebja.
Obrazložitev
Je v skladu z energetsko in podnebno politiko EU.
Predlog spremembe
24
Člen 5(1)
1. Sklad dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe, ki prispevajo k prednostnim nalogam Skupnosti.
1. Sklad dopolnjuje nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe brez poseganja v izvajanje podobnih nacionalnih razvojnih programov , ki prispevajo k prednostnim nalogam Skupnosti.
Obrazložitev
Sestavo in izvajanje celovite kmetijske razvojne politike morata spremljati sestava in izvajanje regionalne politike, kot je določeno v ustreznih programih Skupnosti in nacionalnih programih.
Predlog spremembe
25
Člen 5, odstavek 2
2. Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada in držav članic ustrezna dejavnostim, prednostnim nalogam in politikam Skupnosti. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske in socialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada.
2. Komisija in države članice zagotovijo, da je pomoč iz Sklada in držav članic ustrezna dejavnostim, prednostnim nalogam in politikam Skupnosti. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada.
Obrazložitev
Omeniti je treba teritorialni vidik evropske kohezijske politike.
Predlog spremembe
26
Člen 5(4)
4. Usklajenost se zagotovi tudi z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski sklad.
4. Usklajenost se zagotovi tudi z ukrepi, ki jih financira Evropski kmetijski sklad , ki jasno razlikuje med temi ukrepi in glavnimi strukturnimi ukrepi, ki jih financirajo drugi strukturni skladi.
Obrazložitev
Sklad je namenjen ukrepom, ki niso sofinancirani z drugimi skladi, npr. regionalnim skladom, da se zagotovi preglednost v zvezi z označevanjem in upravljanjem sredstev.
Predlog spremembe
27
člen 6(1)(b)
(b) gospodarski in socialni partnerji;
(b) organi, ki predstavljajo gospodarske in socialne partnerje ter podeželske organizacije, ki sodelujejo v tem sektorju;
Obrazložitev
Sodelovanje podeželskih organizacij je nujno za zagotovitev učinkovitega razvoja podeželja in konkurenčnosti kmetijstva.
Predlog spremembe
28
Člen 6, odstavek 3
3. Partnerstvo se izvaja pri pripravi in spremljanju nacionalnega strateškega načrta ter pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju programov za razvoj podeželja. Države članice vključijo vse ustrezne partnerje na različnih programskih stopnjah glede na časovno obdobje, ki je dodeljeno za vsak korak .
3. Partnerstvo se izvaja pri pripravi in spremljanju nacionalnega strateškega načrta ter pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju programov za razvoj podeželja. Države članice vključijo vse ustrezne partnerje na različnih programskih stopnjah ; zato je treba pri načrtovanju programa paziti, da je na voljo dovolj časa za posvetovanje različnih partnerjev ter da se zagotovi resnično sodelovanje .
Obrazložitev
S strani organizacij civilne družbe so prispele številne pritožbe, zlasti iz novih držav članic, ki grajajo pretirano kratke roke, ki so na voljo za posvetovanje ustreznih partnerjev. Primerni roki so nujen pogoj za sodelovanje različnih zadevnih partnerjev.
Predlog spremembe
29
Člen 7
Države članice so odgovorne za izvajanje programov za razvoj podeželja na ustrezni ravni glede na njihove institucionalne dogovore. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to uredbo.
Države članice so odgovorne za izvajanje programov za razvoj podeželja na ustrezni ravni glede na njihove institucionalne dogovore in pravila o subsidiarnosti, kot so določena v Pogodbi o sprejetju Ustave za Evropo . Ta odgovornost se izvaja v skladu s to Uredbo.
Obrazložitev
Nova Evropska ustava, ki jo je sprejel Evropski parlament, poudarja specifično vlogo nacionalnih parlamentov in regij. To pomeni, da nacionalni institucionalni dogovori vključujejo posebno sodelovanje v nacionalnem, regionalnem in lokalnem okviru.
Predlog spremembe
30
Člen 8
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami na različnih stopnjah izvajanja programa.
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacijo iz razlogov, naštetih v členu 13 Pogodbe, na različnih stopnjah izvajanja programa.
Obrazložitev
Potreba, da nediskriminacijska politika vključuje vse kategorije, ne le spol.
Predlog spremembe
31
Člen 8, drugi stavek
To vključuje stopnje načrtovanja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja.
To vključuje stopnje načrtovanja, izvajanja, spremljanja in vrednotenja , z uveljavljanjem načel enakosti med spoloma kot temeljnim merilom za ocenitev upravičenosti programa.
Obrazložitev
Ukrepi za spodbujanje enakih možnosti se morajo sprejemati na vseh stopnjah celovite politike za razvoj podeželja v skladu z ustreznimi merili.
Predlog spremembe
32
Člen 8 (a) (novo)
Države članice pripravijo ukrepe za olajšanje dostopa za ženske do skupnega lastništva kmetij ter do pomoči, ki je predvidena s to uredbo.
Obrazložitev
V korist kmetic je treba uvesti ukrepe pozitivne diskriminacije.
Predlog spremembe
33
Člen 8 a (novo)
Člen 8a
Posebna pomoč za mala in mikropodjetja
Države članice in Komisija morajo podpirati mala in mikropodjetja zaradi njihovega posebnega pomena na področju zaposlovanja in okolja na podeželskih območjih. Glede na poseben družbeno-gospodarski pomen podjetij vsaka država članica sprejme merila za finančno podporo, ki nudijo tem podjetjem poseben dostop do sredstev za podeželski razvoj.
Obrazložitev
Glede na njihov poseben pomen na področju zaposlovanja in okolja, zlasti na strukturno prikrajšanih obmoèjih, imajo mala in mikropodjetja pomembno vlogo.
Predlog spremembe
34
Člen 9, odstavek 1, pododstavek
Svet sprejme na ravni Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja za programsko obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 v duhu prednostnih nalog politike, ki so bile določene na nivoju Skupnosti.
Svet sprejme na ravni Skupnosti strateške smernice za razvoj podeželja ter zlasti za uresničitev ciljev iz člena 4 za programsko obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 v duhu prednostnih nalog politike, ki so bile določene na nivoju Skupnosti.
Obrazložitev
Je v skladu z dosedanjimi zahtevami kmetijske politike. Je v skladu z energetsko in podnebno politiko EU.
Predlog spremembe
35
Člen 9, odstavek 1, pododstavek 2
Te smernice določajo na nivoju Skupnosti strateške prednostne naloge za razvoj podeželja , z namenom izvajanja vseh prednostnih nalog, ki jih določa ta uredba .
Te smernice določajo na nivoju Skupnosti strateške prednostne naloge za razvoj podeželja za programsko obdobje. Brez poseganja v izključne pristojnosti držav članic ter v skladu z načelom subsidiarnosti države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih upoštevajo te smernice, kot je predvideno v členu 11.
Obrazložitev
Države članice morajo ohraniti nadzor nad svojimi smernicami ob upoštevanju skupnih prednostnih nalog. Strateške smernice Skupnosti ne smejo nadomestiti nacionalnih odločitev ter tako preprečiti izvajanje načela subsidiarnosti.
Predlog spremembe
36
Člen 11, odstavek 3, točka (e)
(e) sredstva za zagotavljanje usklajevanja z ostalimi instrumenti SKP ter kohezivno politiko ;
(e) sredstva za zagotavljanje usklajevanja med SKP, vključno z dvema stebroma 1 a in b na eni strani ter kohezijo, ozemeljskim usklajevanjem, regionalno konkurenčnostjo in politiko zaposlovanja na drugi strani;
Obrazložitev
Politika in sredstva SKP morajo prispevati k večji konkurenčnosti kmetij, okrepitvi podeželske in regionalne politike ter doseganju večje usklajenosti z drugimi političnimi področji Skupnosti.
Predlog spremembe
37
Člen 11, odstavek 3, točka (g a) (novo)
(ga) pregled, kako načrt prispeva k socialni vključenosti in nediskriminaciji
Obrazložitev
Potreba, da načrt odraža vse pomembne cilje Skupnosti.
Predlog spremembe
38
Člen 11 a, odstavek 2
2. Vsaka država članica pošlje Komisiji svoj nacionalni strateški načrt, preden predloži svoje programe za razvoj podeželja.
2. Vsaka država članica pošlje Komisiji svoj nacionalni strateški načrt, preden ali ko predloži svoje programe za razvoj podeželja. Če ima država članica le en program za razvoj podeželja, je lahko nacionalna strategija vanj vključena kot ločeno poglavje.
Obrazložitev
Državam članicam, ki imajo le en načrt za razvoj podeželja, se predlaga vključitev ločenega odstavka o nacionalni strategiji v načrt za razvoj podeželja. Ločena nacionalna strategija pomeni nepotrebno birokracijo za en PRP držav članic.
Predlog spremembe
39
Člen 12, naslov in odstavek 1
Letna poročila povzetkov držav članic
Poročila povzetkov držav članic
1. Vsaka država članica predloži Komisiji najkasneje do 1. oktobra vsakega leta in prvič v letu 2008 poročilo, ki povzema napredek pri izvajanju njene strategije, ciljev in prispevka k uresničitvi strateških smernic Skupnosti pri razvoju podeželja.
1. Vsaka država članica predloži Komisiji najkasneje do 1. oktobra 2010 poročilo, ki povzema napredek pri izvajanju njene strategije, ciljev in prispevka k uresničitvi strateških smernic Skupnosti pri razvoju podeželja. Po zaključku obdobja načrtovanega programa vsaka država članica predloži poročilo, ki povzema časovno obdobje načrtovanega programa 2007–2013.
Obrazložitev
Letna poročila vodijo le k upravni nakopičenosti, ne da bi s tem dosegli informacijski in strateški usmerjevalni učinek. Zato je smiselno predvideti poročilo na polovici obdobja in zaključno poročilo na koncu obdobja načrtovanega programa.
Predlog spremembe
40
Člen 13, naslov in odstavek 1
Letno poročilo Komisije
Poročilo Komisije
1. Komisija predloži na začetku vsakega leta in prvič v letu 2009 letno poročilo , ki povzema najpomembnejše razvoje, težnje in naloge v zvezi z izvajanjem strateških smernic Skupnosti in strateških načrtov posameznih držav. Poročilo temelji na analizi in oceni letnih poročil , ki jih predložijo države, v skladu s členom 12 in drugih razpoložljivih podatkov s strani Komisije. Navaja ukrepe, ki jih sprejmejo ali morajo sprejeti države članice in Komisija, da bi se odzvale v skladu s sklepnimi ugotovitvami poročila.
1. Komisija predloži po predložitvi poročil držav članic poročilo povzetka za leto 2011 , ki povzema najpomembnejše razvoje, težnje in naloge v zvezi z izvajanjem strateških smernic Skupnosti in strateških načrtov posameznih držav. Poročilo temelji na analizi in oceni poročil , ki jih predložijo države, v skladu s členom 12 in drugih razpoložljivih podatkov s strani Komisije. Navaja ukrepe, ki jih sprejmejo ali morajo sprejeti države članice in Komisija, da bi se odzvale v skladu s sklepnimi ugotovitvami poročila.
Predlog spremembe
41
Člen 13, odstavek 2
2. Letno poročilo Komisije se predloži Svetu, Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
2. Poročilo Komisije se predloži Svetu, Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
Predlog spremembe
42
Člen 14, odstavek 2
2. Država članica lahko predloži samo en program za vse njeno območje ali pa programe za vsako posamezno regijo .
2. Država članica lahko predloži samo nacionalni program ali regionalne programe ali pa kombinacijo dveh vrst programa .
Obrazložitev
V skladu z načelom subsidiarnosti morajo biti države članice sposobne ohranjati takšno strukturo programa, za kakršno menijo, da najbolje ustreza njihovim potrebam.
Predlog spremembe
43
Člen 16
Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnih ciljev I in III , ki so opisani v oddelkih I in III, poglavja I naslova IV ter 25 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I.
Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 10 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnih ciljev iz priloge I, ki je opisan v oddelku I poglavja I naslova IV, 20 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I in 8 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja III, ki je opisan v oddelku III poglavja I.
Predlog spremembe
44
Člen 18, odstavek 1
1. Programi za razvoj podeželja se ponovno pregledajo in, če je to potrebno, na pobudo države članice ali Komisije po potrditvi nadzornega odbora tudi prilagodijo za preostalo obdobje. Namen teh revizij je upoštevanje izida vrednotenj in letnih poročil Komisije ter prilagoditev in povečanje upoštevanja prednostnih ciljev Skupnosti. V primeru, da je to potrebno, se programi za razvoj podeželja revidirajo po dodelitvi sredstev iz rezerve LEADER iz člena 92.
1. Programi za razvoj podeželja se ponovno pregledajo in, če je to potrebno, na pobudo države članice ali Komisije po potrditvi nadzornega odbora tudi prilagodijo za preostalo obdobje. Namen teh revizij je upoštevanje izida vrednotenj in letnih poročil Komisije ter prilagoditev in povečanje upoštevanja prednostnih ciljev Skupnosti.
Obrazložitev
Program LEADER, ki ga upravlja Komisija, ne potrebuje rezerv. Upravljanje Komisije z rezervo je sprožilo resne težave v zvezi z merilom preglednosti za ponovno porazdelitev na druge strukturne sklade. Poleg tega je 7 % sredstev LEADER dostojna vsota, ki jo lahko države članice same ponovno porazdelijo med območja in/ali regije, kjer lokalni programi LEADER prejmejo večjo spodbudo v obliki inovativnih in integriranih ukrepov.
Predlog spremembe
45
Člen 19, točka (a) (va) (novo)
(va) tehnična podpora za kmete in posestnike gozdov.
Obrazložitev
Razen služb za pomoč pri upravljanju kmetij mora biti zagotovljena tudi začetna pomoč za vse skupine delodajalcev v kmetijstvu (ne le za skupine delodajalcev na področju pomoči). Zagotovljeno mora biti tudi nadaljevanje ustanavljanja združenj posestnikov gozdov, da lahko trajnostno in učinkovito izboljšajo upravljanje in podpiranje gospodarsko nezmogljivih ukrepov za upravljanje kombiniranega kmetijskega gospodarstva. Kmetom in posestnikom gozdov je treba zagotoviti potrebno tehnično podporo, s podporo v zvezi z raziskavami, sojenji, svetovalnimi storitvami in kroženjem rezultatov.
Predlog spremembe
46
Člen 19, točka (b) (i)
(i) posodabljanje kmetij,
(i) posodabljanje kmetij, vključno z najmanjšim kmetijskim gospodarstvom ,
Obrazložitev
Majhne kmetije morajo imeti boljši dostop do podpore pri posodabljanju. Mnoge razvijajo trajnostne proizvodne metode; nekatere tudi ustvarjajo delovna mesta.
Predlog spremembe
47
Člen 19, točka (b), točka (v a) (novo)
(va) razvoj na podlagi poskusov;
Obrazložitev
Ukrepi, oblikovani za prestrukturiranje in razvoj davčnih možnosti in za spodbujanje inovacij, morajo podpirati razvoj na podlagi poskusov z namenom načrtovanja novih izdelkov, proizvodnih metod in tehnologij ter organizacijskih in upravljalnih metod ali izboljšanja izdelkov, tehnologij in metod, ki so že v proizvodnji ali uporabi.
Predlog spremembe
48
Člen 19, točka (c) (i)
(i) pomoč kmetom pri prilagajanju visokim standardom, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti,
(i) pomoč kmetom pri prilagajanju visokim standardom, ki temeljijo na zakonodaji Skupnosti za zagotavljanje optimalne varnosti živil ,
Obrazložitev
V predlogu uredbe varnost živil ni omenjena, vendar zahteva vključenost v zakonodajo Skupnosti. Zato je treba tu vstaviti opozorilo.
Predlog spremembe
49
Člen 19, točka (c), točka (ii)
(ii) podporo kmetov , ki so vključeni v programe za kakovost živil,
(ii) podporo kmetom in skupinam proizvajalcev, ki so vključeni v programe za kakovost živil,
Predlog spremembe
50
Člen 19, točka (c), točka (iii a) (novo)
(iiia) pomožne pobude, kot so trgi lokalnih kmetijskih pridelkov in programi lokalne nabavne kakovostnih živil;
Predlog spremembe
51
Člen 19, odstavek (d), točka (i)
(i) podporo za delno samooskrbne kmetije, ki so v postopku prestrukturiranja,
(i) podporo za delno samooskrbne kmetije, ki so v postopku prestrukturiranja in ki delujejo v podeželskih, obmestnih in mestnih območjih ,
Predlog spremembe
52
Člen 21, odstavek 1, uvod
1. Podpora iz člena 19 (a)(ii) se dodeli osebam:
1. Podpora iz člena 19 (a)(ii) je obvezna za države članice in regije in se dodeli osebam:
Obrazložitev
Odločitev, da je pomoč pri ustanavljanju od leta 2007 naprej v EU obvezna, je orodje, ki zagotavlja, da bo zaradi poslovnega načrta vsak mladi kmet, ki bo začel poslovati, moral resno razmisliti o razvoju kmetije z dobrimi možnostmi za prihodke ter hkrati spoštovati visoke standarde EU. Obvezna pomoč pri ustanavljanju ne le spodbuja poslovni duh v novih članicah, ampak tudi daje javnosti jamstvo, da je javni denar pravilno porabljen.
Predlog spremembe
53
Člen 21, odstavek 1, točka (c)
(c) ki predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih kmetijskih dejavnosti.
(c) ki predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih kmetijskih dejavnosti. Napredovanje poslovnega načrta se potrdi v treh letih po ustanovitvi.
Predlog spremembe
54
Člen 21, odstavek 2
2. Pomoč se dodeli v obliki enkratne premije do najvišjega zneska, ki je določen v Prilogi I.
2. Pomoč se dodeli v obliki enkratne premije in/ali subvencioniranih obresti za posojila do najvišje kapitalizirane vrednosti 55.000 EUR .
Obrazložitev
Junija 2003 se je pomoč pri ustanavljanju za mlade kmete zvišala za 5000 EUR, omogočen je fleksibilen sistem, ki dopušča enkratna neposredna izplačila (do 30.000 EUR)in izplačilo obresti (do 25.000 EUR). Evropska komisija sedaj predlaga, da se pomoč pri ustanavljanju izplača v enkratnem neposrednem znesku 40.000 EUR. Menimo, da je treba pomoč pri ustanavljanju krepiti in ne slabiti ter ohraniti fleksibilen sistem izplačevanja. To je le logičen odziv na dejstvo, da je Kmetijski svet EU julija 2003, kot prispevek k strategiji zaposlovanja, opozoril na potrebo po krepitvi pomoči pri ustanavljanju za mlade kmete in pri tem poudaril pomen mladih ljudi kot orodja za spodbujanje potrebne generacijske spremembe v kmetovanju.
Predlog spremembe
55
Člen 21, odstavek 2a (novo)
2a. Za podpiranje izvajanja poslovnega načrta iz odstavka 1(c) je treba zagotoviti integrirani sistem ukrepov, ki prispevajo k vzpostavitvi in razvoju novega podjetja. Ta sistem vključuje en ali več intervencijskih ukrepov v skladu z naslovom IV te uredbe za omogočanje financiranja nadaljnjih operacij v zvezi z enim ali več cilji.
Predlog spremembe
56
Člen 21, odstavek 2 b (novo)
2b. Ukrepi za pomoč mladim kmetom pri ustanavljanju dejavnosti so značilni za vse nacionalne in regionalne programe za razvoj podeželja.
Obrazložitev
Mladim kmetom je treba dati na razpolago nenavadno podporo, da se zagotoviti prenašanje kmetij iz ene generacije v drugo. Dejstvo, da jim to ne uspe, je glavna pomanjkljivost evropskega kmetijstva.
Predlog spremembe
57
Člen 21, odstavek 2 c (novo)
2c. Mladim kmetom, ki imajo podporo v skladu s členom 21, se lahko dodeli obdobje, ki ne presega pet let, po ustanovitvi dejavnosti, za uskladitev s pogoji, ki so določeni v standardih Skupnosti ali z najmanjšimi zahtevami v zvezi s pomočjo za posodabljanje kmetij, finančnimi nadomestili za gorska območja z omejenimi možnostmi in izplačili za območja z drugimi omejitvami ter izplačili za kmetijsko okolje in dobro počutje živali.
Obrazložitev
Dosedanja prožnost zaradi izbirnega zagotavljanja ukrepov pomoči za ustanovitev dejavnosti v obliki premije ali ustrezne oprostitve plačila obresti se je obnesla. Ker so posamezne države članice razvile različne načine spodbujanje ustanavljanja dejavnosti mladih kmetov, je treba ta manevrski prostor ohraniti tudi v prihodnosti. Zgornja meja, določena v prilogi, se uporablja za vsako vrsto subvencije (40.000 EUR za porazdelitev in 40.000 EUR za posojila z oprostitvijo plačila obresti).
V skladu z veljavnimi pravili lahko imajo mladi kmetje petletno odobreno prekoračitev roka, preden se morajo uskladiti z obveznimi standardi. V tem obdobju se lahko pripravi na uskladitev teh standardov s pomočjo za posodobitev in še naprej prejema po podporo v skladu z drugim stebrom. Cilj tega je ohranitev obstoječega stanja mladih kmetov v obdobju načrtovanja 2007–2013.
Predlog spremembe
58
Člen 23, odstavek 1, točka (b a) (novo)
(ba) za pomoč možnim prihodnjim kmetom in lastnikom gozdov pri kritju stroškov, ki izhajajo iz priprave poslovnega načrta za razvoj njihovih kmetijskih dejavnosti.
Obrazložitev
Pomoč bodočemu kmetu pri kritju stroškov, ki izhajajo iz svetovalnih storitev, potrebnih pri razvoju poslovnega načrta, bi bila nujna, da se zagotovi resen poslovni načrt, ki bi omogočal gospodarstvo, sposobno preživetja, in izpolnjevanje zahtevanih standardov.
Predlog spremembe
59
Člen 25, odstavek 1, točka (a)
(a) ki izboljšajo splošno delovanje kmetije
(a) ki izboljšajo splošno gospodarsko in okoljsko delovanje kmetije
Predlog spremembe
60
Člen 25, odstavek 1, točka (a a) (novo)
(aa) ustvarijo delovna mesta in
Obrazložitev
Tako kot v primeru drugih dejavnosti mora kmetovanje imeti vlogo v zaposlovanju in prispevati k lizbonski strategiji o zaposlovanju.
Predlog spremembe
61
Člen 26, naslov
Povečanje gospodarske vrednosti gozdov
Povečanje gospodarske, ekološke in socialne vrednosti gozdov
Obrazložitev
Ekološka trajnost bo imela pomembno vlogo pri konkurenčnosti v prihodnosti.
Predlog spremembe
62
Člen 26, odstavek 1
1. Pomoč pri naložbah v skladu s točko ii) točke b) člena 19 se zagotovi za gozdove, ki pripadajo zasebnim lastnikom, njihovim združenjem, občinam ali združenjem občin. Omejitev ne velja za subtropske gozdove in gozdnate površine na Azorih, Madeiri in v francoskih čezmorskih departmajih.
1. Pomoč pri naložbah v skladu s točko ii) točke b) člena 19 se zagotovi za gozdove, ki pripadajo zasebnim lastnikom, njihovim združenjem, občinam ali združenjem občin. Omejitev ne velja za tropske ali subtropske gozdove in gozdnate površine na Azorih, Madeiri in v francoskih čezmorskih departmajih ter v najbolj oddaljenih regijah Evropske unije . Zagotovi se tudi pri gradnji in strukturni krepitvi združenj lastnikov gozdov za podpiranje članov pri trajnostnem in učinkovitem izkoriščanju svojih gozdov.
Obrazložitev
Strokovni izraz „tropski“ se navede le zaradi popolnosti.
Mobilizacija zalog lesa je za številne države članice EU odločilno vprašanje pri zagotovitvi sedeža lesne predelovalne industrije. Če mobilizacija ne uspe, je ogrožena konkurenčnost gozdarstva in industrije. Proizvodnja se lahko preseli zunaj EU. Zaloge za mobilizacijo so zlasti v majhnih gozdovih. Združenja lastnikov gozdov so ključna za povečanje rabe. Zato bo tudi v prihodnosti treba namensko podpirati razvoj gozdarskih združevanj. To točko je zato treba sprejeti v osnutek uredbe.
Predlog spremembe
63
Člen 26, odstavek 2
2. Naložbe temeljijo na načrtih izkoriščanja gozdov.
2. Naložbe temeljijo na načrtih izkoriščanja gozdov za gozdarska podjetja, velikost katerih je večja od predhodno določene, ki jo države članice opredelijo v svojih programih.
Predlog spremembe
64
Člen 27, odstavek 1, točka (a)
(a) ki izboljšujejo splošno delovanje podjetja;
(a) ki izboljšujejo splošno gospodarsko in okoljsko delovanje podjetja;
Predlog spremembe
65
Člen 27, odstavek 2, pododstavek 1
2. Podpora iz odstavka 1 je omejena na mikropodjetja in majhna podjetja v skladu s pomenom priporočila Komisije 2003/361/ES. V primeru gozdarske proizvodnje je podpora omejena na mikropodjetja.
2. Podpora iz odstavka 1 se dodeli mikropodjetjem, malim in srednje velikim podjetjem v skladu s pomenom priporočila Komisije 2003/361/ES in kolektivnim proizvodnim subjektom. V primeru gozdarske proizvodnje je podpora omejena na mikropodjetja in mala podjetja ter združenja mikropodjetij in malih podjetij .
Obrazložitev
Omejevanje podpore za naložbe, ki so namenjene povečanju dodane vrednosti primarne produkcije, na podlagi velikosti podjetja je velika napaka v predlogu Komisije.
Predlog spremembe
66
Člen 28
Pomoč v skladu s točko iv) točke b) člena 19 zajema zlasti stroške ukrepov za obdelavo kmetijskih in gozdarskih površin, preskrbo z energijo in izkoriščanje vodnih virov.
Pomoč v skladu s točko iv) točke b) člena 19 zajema zlasti stroške ukrepov za komasacijo, pri čemer je treba upoštevati interese varstva kmetijstva, za obdelavo kmetijskih in gozdarskih površin, preskrbo z energijo in izkoriščanje vodnih virov ter s financiranjem in opremo za javna podjetja, ki dajejo tehnično podporo agroživilskemu sektorju .
Obrazložitev
Komasacija je pomemben oblikovni element za strukturno izboljšavo pogojev proizvodnje kmetijstva in ga je treba podpirati tako kot doslej. Vendar pa se to ne sme početi na račun varstva pokrajine.
Predlog spremembe
67
Člen 31, pododstavek 1 a (novo)
Podpora lahko vključuje podatke in promocijske dejavnosti za:
(a) sodelovanje, prenos podatkov ali povezovanje kmetov, predelovalcev ali drugih udeležencev trga v agroživilski verigi v mreže;
(b) prenos znanja in najboljših praks med kmeti, predelovalci ali drugimi udeleženci trga v agroživilski verigi.
Obrazložitev
Delovanje agroživilskega sektorja se bo izboljšalo s tesnejšim sodelovanjem in/ali prenosom podatkov med vsemi udeleženci trga v agroživilski verigi. To bo pospešilo prispevek agroživilskega sektorja k evropskemu izpolnjevanju ciljev, ki jih je določil Evropski svet na zasedanju v Lizboni.
Predlog spremembe
68
Naslov IV, poglavje I, oddelek 2, prednostni cilj 2, naslov
UPRAVLJANJE ZEMLJIŠČ
IZBOLJŠANJE OKOLJA IN PODEŽELJA
Obrazložitev
„Upravljanje zemljišč“ slabo opiše namen tega pomembnega cilja.
Predlog spremembe
69
Člen 34, točka (a), podtočka (iv)
(iv) kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali,
(iv) kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali ter ukrepi za ohranjanje in izkoriščanje kmetijske genetske raznovrstnosti „na kmetiji“,
Obrazložitev
Ohranjanje genske raznovrstnosti v gozdarstvu in kmetijstvu spada med naloge gospodarsko in ekološko trajnostnega razvoja podeželja, mednje spada tudi ekološko kmetovanje, ki so pomembne za prihodnost. Dosedanja uredba o razvoju podeželja zagotavlja možnost finančne pomoči na tem področju, kar daje kmetom možnost za ohranjanje in boljšo izrabo lokalnih avtohtonih sort in živalskih pasem.
Predlog spremembe
70
Člen 34, točka (a), podtočka (iv) a (novo)
(iva) spodbujanje ekološkega kmetovanja,
Obrazložitev
Ohranjanje genske raznovrstnosti v gozdarstvu in kmetijstvu spada med naloge gospodarsko in ekološko trajnostnega razvoja podeželja, mednje spada tudi ekološko kmetovanje, ki so pomembne za prihodnost. Dosedanja uredba o razvoju podeželja zagotavlja možnost finančne pomoči na tem področju, kar daje kmetom možnost za ohranjanje in boljšo izrabo lokalnih avtohtonih sort in živalskih pasem.
Predlog spremembe
71
Člen 34, točka (b), podtočka (v)
(v) gozdno okoljska plačila,
(v) gozdno okoljska plačila ter ukrepi za izkoriščanje in ohranjanje genetske raznolikosti za namene gozdarstva,
Obrazložitev
Gledano v prihodnost spada ohranjanje genetske raznolikosti v gozdarstvu in kmetijstvu med naloge gospodarsko in okoljsko trajnostnega razvoja podeželja.
Predlog spremembe
72
Člen 35, odstavek 4
4. Plačila so nad površino, ki jo določa program, padajoča.
4. Plačila so, ob upoštevanju odločilnih ciljev, nad površino, ki jo določa program, padajoča.
Obrazložitev
Plačila premij in njihova padajoča oblika v skladu s površino morajo upoštevati prednostne cilje. Izključno proračunski motivi bi bili v skladu z osnovno zamislijo ukrepov.
Predlog spremembe
73
Člen 36, odstavek 1
Podpora iz člena 34(a)(iii) se kmetom dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v obdelavi, z namenom kritja nastalih stroškov in izpada dohodka, ki so posledica pomanjkljivosti zadevnih območij in so povezani z izvajanjem Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS.
Podpora iz člena 34(a)(iii) se kmetom dodeli letno na hektar kmetijskega zemljišča v obdelavi, z namenom kritja nastalih stroškov in izpada dohodka, ki so posledica pomanjkljivosti zadevnih območij in so povezani z izvajanjem Direktiv 79/409/EGS , 92/43/EGS in 2000/60/ES .
Obrazložitev
Primerno in nujno je povečati to področje, za katero se lahko dodeli finančna podpora za območja, za katera veljajo omejitve v skladu z okvirno direktivo o vodah.
Predlog spremembe
74
Člen 36, odstavek 2
Podpora ne sme presegati najvišjega zneska, ki je določen v Prilogi I.
Podpora ne sme presegati najvišjega zneska, ki je določen v Prilogi I. Znesek podpore je treba, dolgoročno, določiti na 200 EUR na leto z možnostjo podaljšanja obdobja veljavnosti.
Obrazložitev
Upadajoča finančna podpora ni nujna, ker stroški in izpad dohodka nastajajo v daljšem obdobju, kar pomeni, da mora biti tudi nadomestilo izplačano dolgoročno.
Predlog spremembe
75
Člen 37, odstavek 3, pododstavek 1
3. Kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali se nanašajo samo na tiste obveznosti, ki ustrezajo pomembnejšim obveznim standardom, ki so bili določeni na podlagi členov 4 in 5 Prilog III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 ter drugih pomembnejših obveznih zahtev, ki so določene v nacionalni zakonodaji in programu. Kmetje in ostali upravljavci zemljišč, ki prevzamejo kmetijske okoljske obveznosti, morajo upoštevati minimalne zahteve, so za uporabo gnojil in fitosanitarnih proizvodov, določene v programu.
3. Kmetijska okoljska izplačila in izplačila za dobro počutje živali se nanašajo samo na tiste obveznosti, ki ustrezajo pomembnejšim obveznim standardom, ki so bili določeni na podlagi členov 4 in 5 Prilog III in IV Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 ter drugih pomembnejših obveznih zahtev, ki so določene v nacionalni zakonodaji in programu.
Obrazložitev
Reforma, sprejeta junija 2003, je ustanovila čezmejno pogojenost pomoči SKP iz prvega stebra. Za večjo razumljivost in koherentno povezanost med stebroma SKP, je treba za izhodišče upravičenosti kmetijskookoljskih ukrepov vzeti podlago pogojnosti. Posebni spodbujevalni sistemi so že dokazali, da prispevajo k doseganju razvojnih ciljev. V tem smislu morajo nove predlagane smernice vključiti spodbude v zvezi s tem. Sistem pomoči za kmetijskookoljske ukrepe mora še naprej spodbujati kmete, da v korist celotne družbe uvedejo ali ohranijo postopke kmetovanja, ki so skladni z vedno večjo potrebo po varstvu in izboljšanju okolja in dobrega počutja živali, naravnih virov, tal, genske raznolikosti ter ohranitvi pokrajine in naravnega prostora in pokrajin.
Predlog spremembe
76
Člen 37, odstavek 3, pododstavek 2
Te obveznosti se prevzamejo za dobo 5 let. Kadar je to upravičeno ali pa potrebno, se za posebne vrste obveznosti določi daljše obdobje v skladu s postopkom iz člena 95(2) .
Te obveznosti se praviloma prevzamejo za dobo 5 let. Kadar je to upravičeno ali pa potrebno, se za posebne vrste obveznosti določi daljše obdobje do sedmih let. V posebnih, upravičenih primerih je mogoče tudi obdobje, krajše od petih let.
Obrazložitev
Z večjo prilagodljivostjo obdobja zavezanosti je mogoče upoštevati posebne zahteve (npr. uskladitev obdobja programskega načrtovanja, občasno kmetovanje in ohranitveni ukrepi).
Predlog spremembe
77
Člen 37, odstavek 4, pododstavek 1
Izplačila se dodelijo letno za kritje dodatnih stroškov in izpad dobička, ki sta nastala zaradi obveznosti ; če je potrebno, lahko krijejo tudi stroške transakcije .
Izplačila se dodelijo letno . Vključujejo spodbujevalni delež 20 % za kritje dodatnih stroškov in izpad dobička, ki sta nastala zaradi obveznosti.
Obrazložitev
Delež za spodbudo 20 %, ki je sedaj dodeljen, je nujen, da se zagotovi zahtevano sprejetje za ukrep. Stroški transakcije so preveč nedoločeni.
Predlog spremembe
78
Člen 37, odstavek 4, pododstavek 2
Če je potrebno, se upravičence izbere na podlagi javnega razpisa ter meril učinkovitosti na ekonomskem in okoljskem področju ter na področju dobrega počutja živali.
Če je potrebno, se upravičence izbere na podlagi javnega razpisa ter meril učinkovitosti na gospodarskem in okoljskem področju ter na področju zdravja in dobrega počutja živali.
Obrazložitev
Glede na pomembno vlogo sporazumov o kmetijskem okolju pri upravljanju podeželskih območij se mora spodbujati sodelovanje prek povečanja izplačil. Merila za izbiro prejemnikov izplačil morajo vključevati tudi tista v zvezi z zdravjem živali.
Predlog spremembe
79
Člen 38, točka (b)
(b) naložbe na kmetijah , ki krepijo vrednost javnih dobrin območij v okviru projekta NATURA 2000.
(b) naložbe, ki krepijo vrednost javnih dobrin območij v okviru projekta NATURA 2000 in drugih območij, pomembnih za ohranjanje narave .
Obrazložitev
Naložbe v ohranjanje narave so zelo pomembne za območja v okviru projekta NATURA 2000 in druga območja. Ključne so tudi zunaj kmetij. Naložbe v ohranjanje narave se morajo obravnavati enako, ne glede na kraj izvajanja ukrepov.
Predlog spremembe
80
Člen 41, odstavek 3
3. Za božična drevesca in hitro rastoče vrste za kratkoročno gojenje se podpora ne dodeli.
3. Za božična drevesca, invazivne ali tuje vrste in hitro rastoče vrste za kratkoročno gojenje se podpora ne dodeli.
Obrazložitev
Novi gozdovi, ki ne spodbujajo prosto živečih divjih živali, nadomeščajo alpske travnike, stepska travišča in druge dragocene habitate, ki so našteti v Prilogi I Direktive o habitatih (92/43/EGS), ter ogrožajo podlago, po kateri so bila določena območja NATURA 2000. Zato je pomembno, da se izpolnijo določeni pogoji, preden se dovoli pogozdovanje kmetijskih in nekmetijskih zemljišč. To vključuje zahtevo po ustrezni oceni vplivov na okolje.
Predlog spremembe
81
Člen 43, odstavek 1
Pomoč v skladu s točko iv) točko b) člena 31 se zagotovi lastnikom gozdov in njihovim združenjem letno na hektar gozdnate površine za nadomestilo stroškov, ki jih imajo na zadevnem območju zaradi omejitve pri rabi gozdov in drugih gozdnatih površin zaradi izvajanja Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS.
Pomoč v skladu s točko iv) točko b) člena 31 se zagotovi lastnikom gozdov in njihovim združenjem v okviru projektov letno kot pavšalni znesek na hektar gozdnate površine za nadomestilo stroškov in izgub dobička , ki jih imajo na zadevnem območju zaradi omejitve pri rabi gozdov in drugih gozdnatih površin zaradi izvajanja Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS.
Obrazložitev
Osnutek uredbe predvideva za gozdarstvo le letna plačila za nadomestilo težav pri izkoriščanju, izpad dohodka se ne upošteva. Načeloma se mora izvesti nadomestilo vseh premoženjskopravnih pomanjkljivosti, ki nastanejo zaradi območij Natura 2000. Načeloma bi moralo biti omogočeno, da se omejitve rabe (npr. puščanje mrtvega lesa in duplastih dreves) tudi ustrezno nadomestijo.
Podpiranje gozdnih ukrepov v skladu s tem členom se ne izplača kot splošne hektarske premije (škropilnica!), ampak se zagotovijo kot podpora v okviru projektov – kot pavšalni zneski na hektar.
Predlog spremembe
82
Člen 44, odstavek 2, pododstavek 1
2. Plačila krijejo dodatne stroške, ki nastanejo zaradi prevzetih obveznosti. Obračunajo se na podlagi dejanskih stroškov.
2. Plačila se obračunajo na podlagi običajnih pristopov ocenjevanja.
Obrazložitev
Obstajajo splošni običajni postopki ocenjevanja ukrepov in omejitev rabe v pogodbenemu varstvu narave. Teh se z uredbo ne sme vključiti!
Predlog spremembe
83
Člen 46, točka (b)
(b) ali pa povečujejo vrednost javnih dobrin zadevnih območij.
(b) ali pa povečujejo ali ohranjajo vrednost javnih dobrin zadevnih območij.
Obrazložitev
Veliko ukrepov ni namenjenih povečanju, ampak ohranitvi zaželenega stanja (npr. pogozdovanje z listnatimi drevesi, apnenje za zaščito tal). Ti ukrepi morajo ostati zaradi dodatka v točki (b) primerni za financiranje.
Predlog spremembe
84
Člen 47, odstavek 1
1. Države članice določijo območja, ki izpolnjujejo pogoje za izplačila, določena v členu 34(a)(i), (ii) in (iii) ter (b)(i), (iii), (iv) in (vi) tega člena, z upoštevanjem določb iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.
1. Države članice v skladu s svojimi institucionalnimi strukturami določijo območja, ki izpolnjujejo pogoje za izplačila, določena v členu 34(a)(i), (ii) in (iii) ter (b)(i), (iii), (iv) in (vi) tega člena, z upoštevanjem določb iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena. Za prva območja pogozditve: kjer je odobritveni postopek določen s posebno zakonodajo, se območja ne določijo.
Obrazložitev
Pri pogozdovanju ni potrebe po določitvi območij, ker bi ta samo povečala nepotrebno birokracijo. (V Baden-Württembergu zakon o kmetijstvu in pridelavi predvideva določitev območij vsaj enake kakovosti.)
Predlog spremembe
85
Člen 47, odstavek 2, pododstavek 1, točka (a)
(a) težkih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine in občutno skrajšajo rastno dobo;
(a) težkih podnebnih razmer, ki so posledica nadmorske višine ali severne geografske širine in občutno skrajšajo rastno dobo;
Obrazložitev
Zelo težke podnebne razmere, ki prevladujejo v visokogorskih območjih in območjih severno od 60. vzporednika, ustvarjajo precejšnje naravne omejitve za kmetijstvo na teh območjih. Na obeh območjih je povprečna rastna doba krajša od 180 dni, pozimi pa snežna plast omejuje rabo zemlje, stroški proizvodnje so visoki. Tudi seštevek učinkovitih temperatur pokaže jasno naravno omejenost teh območij.
Predlog spremembe
86
Člen 47(2), pododstavek 1 (ba) (novo)
(ba) ali ob prisotnosti majhnega števila ali upadanja števila prebivalstva, v veliki meri odvisnega od kmetijskega sektorja, kar lahko ob hitrejšem upadanju povzroči, da prebivalstvo na teh območjih ne bo ostalo, to pa spodkopava socialno, gospodarsko in okoljsko trajnost prizadetih regij.
Obrazložitev
Ukinitev obstoječih meril, ki jih predlaga Komisija, grozi s povzročitvijo množične izselitve z nekaterih občutljivih območij. Upadanje števila prebivalstva in brezposelnost ogrožata njihovo socialno, gospodarsko in okoljsko trajnost, ker gre za osnovna merila politike razvoja podeželja in organizacije večnamenskega evropskega kmetijstva.
Predlog spremembe
87
Člen 47(2), pododstavek 1 (bb) (novo)
(bb)ali njihove vključitve med gorska območja in območja z omejenimi možnostmi, predvidena za „opustitev“.
Obrazložitev
Pomoč, do katere so takšna območja upravičena na podlagi prejšnjih predpisov, se postopoma odpravi.
Predlog spremembe
88
Člen 47, odstavek 2, pododstavek 2
Območja, ki ležijo severno od 62. vzporednika , in nekatera sosednja območja se obravnavajo kot visokogorska.
Območja, ki ležijo severno od 60. vzporednika, in nekatera sosednja območja se obravnavajo kot visokogorska.
Obrazložitev
Zelo težke podnebne razmere, ki prevladujejo v visokogorskih območjih in območjih severno od 60. vzporednika, ustvarjajo precejšnje naravne omejitve za kmetijstvo na teh območjih. Na obeh območjih je povprečna rastna doba krajša od 180 dni, pozimi pa snežna plast omejuje rabo zemlje, stroški proizvodnje so visoki. Tudi seštevek učinkovitih temperatur pokaže jasno naravno omejenost teh območij.
Predlog spremembe
89
Člen 47(3), pododstavek 1 (bc) (novo)
(bc) ali če se prištevajo k območjem z majhnim številom ali upadanjem števila prebivalstva, v veliki meri odvisnega od kmetijskega sektorja, kar lahko ob hitrejšem upadanju povzroči, da prebivalstvo na teh območjih ne bo ostalo, to pa spodkopava socialno, gospodarsko in okoljsko trajnost prizadetih regij.
Predlog spremembe
90
Člen 47, odstavek 3, pododstavek 1, točka (bb) (novo)
(bb) ali če se prištevajo med gorska območja in območja z omejenimi možnostmi, predvidena za „opustitev“.
Predlog spremembe
91
Člen 47, odstavek 3, pododstavek 3
Obseg območij s posebnimi pomanjkljivostmi iz točke (b) prvega pododstavka ne sme presegati 10 % površine zadevne države članice.
črtano
Obrazložitev
Med postopki določitve je treba upoštevati kazalec kmetijske primerljivosti (ACI). To je kazalec splošnih lastnosti prsti, kakovosti prsti, podnebnih razmer in namakanja prsti, zato je primerno objektivno merilo.
Predlog spremembe
92
Člen 47, odstavek 3, pododstavek 4
Države članice v programih razmejijo omenjena območja s posebnimi določbami, ki so določen e skladno s postopkom iz člena 95(2).
V programih države članice potrdijo ali spremenijo obstoječo razmejitev omenjenih območij v skladu s posebnimi določbami, ki jih je treba opredelit i skladno s postopkom iz člena 95(2).
Obrazložitev
Glede na velike težave, ki bi jih v zelo kratkem roku povzročile spremembe obstoječih območij z omejenimi možnostmi, bi bilo preudarneje, da se državam članicam omogoči, da območij ne spreminjajo ali jih le nekoliko prilagodijo, če bi bilo potrebno.
Predlog spremembe
93
Člen 47, odstavek 5, pododstavek 1
5. Območja, ki so iz ekoloških razlogov – na primer iz varstva pred erozijo tal ali razširitve obstoječih gozdov zaradi boja proti podnebnim spremembam – primerna za pogozditev, se lahko podpirajo s plačili v skladu s točkama i) in iii) točke b) člena 34.
5. Območja, ki so iz razlogov ekologije in varstva pred erozijo tal primerna za pogozditev, se lahko podpirajo s plačili v skladu s točkama i) in iii) točke b) člena 34.
Razširitev obstoječih gozdov kot prispevek v boju proti podnebnim spremembam se ne more podpreti.
Obrazložitev
Posledica strukturne spremembe kmetijstva je, da se površine ne izkoriščajo več in se po naravnem nasledstvu pogozdujejo ali se na njih zasaja gozd. Za zagotovitev „odprtosti“ kulturne pokrajine, bi morala biti mogoča prvotna pogozditev le ob utemeljitvi „varstva pred erozijo tal“. Utemeljitev kot „prispevek v boju proti podnebnim spremembam“ se izrecno odklanja, ker se tako lahko utemelji vsaka pogozditev. Prednostno je treba težave pogozditve obstoječih gozdov rešiti s pomočjo podpor iz razvoja podeželja in ne ustvarjati nove gozdnate površine.
Predlog spremembe
94
Člen 49, točka (a) (i)
(i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti,
(i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti , vključno s kmetijskimi dejavnostmi ,
Predlog spremembe
95
Člen 49, črka (a), točka (i a) (novo)
(ia) diverzifikacijo dohodka delavcev na področju kmetijstva s spodbujanjem lokalne predelave, neposrednega trženja in oblikovanja izdelkov z oznaèitvijo geografskega porekla in oznako posebne kakovosti,
Obrazložitev
Diverzifikacija kmetijstva mora uporabiti tudi izdelke, ki se že pridelujejo na zemljiščih, vendar se večina njihove dodane vrednosti trenutno izkorišča drugje.
Predlog spremembe
96
Člen 49, točka (a) (ii)
(ii) podporo za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema,
(ii) podporo za ustanavljanje, ponovni zagon, prevzem in razvoj mikropodjetij – in malih podjetij vključno z družinskimi podjetji – z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema,
Predlog spremembe
97
Člen 49, točka (a) (iii)
(iii) spodbujanje turizma,
(iii) spodbujanje trajnostnega turizma,
Predlog spremembe
98
Člen 49, točka (a), točka (iv)
(iv) varstvo, povečevanje in upravljanje naravne dediščine in s tem prispevanje k trajnostnemu ekonomskemu razvoju .
(iv) varstvo, povečevanje in upravljanje dediščine podeželja (naravne, zgodovinske ali kulturne) .
Obrazložitev
Med različnimi strategijami za razvoj podeželja, ki se izvajajo po metodi LEADER, je zlasti učinkovita strategija, povezana z dediščino podeželja (v najširšem smislu besede). Zgodovinsko in kulturno dediščino (ki je glavna v okviru dejavnosti skupin za razvoj podeželja) je treba združiti z naravno dediščino.
Predlog spremembe
99
Člen 49, točka (a) (iv a) (novo)
(iv a) podporo za dejavnosti žensk na podeželskih območjih in spodbujanje teh dejavnosti;
Obrazložitev
Pomembno je, da se spodbuja vključevanje žensk v podeželsko gospodarsko življenje; imajo lahko pomembno vlogo pri ponovni oživitvi podeželskih območij, vendar pa pogosto naletijo na ovire, povezane s spolom.
Predlog spremembe
100
Člen 49, točka (b), točka (ii)
(ii) razvoj in obnovo vasi; ohranjanje in povečevanje dediščine podeželja.
(ii) razvoj in obnovo vasi; ohranjanje in povečevanje dediščine podeželja , ohranjanje krajine ter ohranjanje narave;
Obrazložitev
Z dodanima ohranjanje krajine in ohranjanje narave se zagotovi, da se bo nadaljevalo financiranje ukrepov, doslej zagotovljeno v skladu s členom 33 (na podlagi Uredbe (ES) št. 1257/1999). To je nujno potrebno, da se olajša naložbe, pridobivanje zemljišč, ohranitvene ukrepe ter pripravo ohranitvenih in razvojnih načrtov.
Predlog spremembe
101
Člen 49, črka (c)
(c) Ukrep za poklicno usposabljanje gospodarskih subjektov, ki delujejo na področjih, ki jih pokriva prednostni cilj 3.
črtano
Obrazložitev
EKSRP ni mogoče uporabiti za sofinanciranje usposabljanja koordinatorjev in gospodarskih subjektov, odgovornih za ukrepe za razvoj podeželja. V skladu z nacionalnim strateškim načrtom mora te programe, vključno z usposabljanjem za nekmete, sofinancirati Evropski socialni sklad (ESS) ali, če so namenjeni lokalnim upravljavcem, pobuda LEADER.
Predlog spremembe
102
Člen 50
Podpora, ki je določena v členu 49(a)(i), se lahko nanaša zgolj na kmeta, njegove žene ali enega izmed njegovih otrok ali kmetice, njenega moža ali enega izmed njegovih otrok.
Podpora, ki je določena v členu 49(a)(i), se lahko nanaša zgolj na kmeta, njegovo ženo ali enega od njunih otrok ali na kmetico, njenega moža ali enega od njunih otrok ter na druge osebe, katerih dohodek je neposredno odvisen od kmetijstva, tj. tiste, ki so zaposleni celo leto ali v kmetijstvu ali v sektorjih, ki so pred njim ali pa mu sledijo.
Obrazložitev
Diverzifikacija kmetijskih dohodkov bi morala biti ugodna tudi za zaposlene, ker tudi nanje vplivajo strukturne spremembe in dohodki v kmetijstvu, ki se znižujejo.
Predlog spremembe
103
Člen 50 a (novo)
Člen 50a
Pomoč za ukrepe za trženje
Podpora, ki je določena v členu 49(a)(i)a, lahko velja zgolj za kmeta, njegovo ženo ali enega od njegovih ali njenih otrok ali na kmetico, njenega moža ali enega od njegovih ali njenih otrok.
Obrazložitev
Diverzifikacija podeželskega gospodarstva mora uporabiti tudi izdelke, ki se že pridelujejo na zemljiščih, vendar se večina njihove dodane vrednosti trenutno izkorišča drugje.
Predlog spremembe
104
Člen 51, naslov
Podpora za ustanovitev in razvoj podjetja
Podpora za ustanovitev, obnavljanje in razvoj podjetja
Predlog spremembe
105
Člen 52, točka (c a) (novo)
(ca) oblikovanju in posodabljanju podeželske turistične infrastrukture majhnega obsega.
Obrazložitev
Veliko sedanjih prizadevanj za diverzifikacijo in spodbujanje turističnih dejavnosti zajema vključevanje tega ukrepa kot odziv na turistično povpraševanje.
Predlog spremembe
106
Člen 53
Pomoč v skladu s točko iv) točke a) člena 49 zadeva dejavnosti za senzibilizacijo varstva okolja, turistično zvišanje vrednosti ter izdelavo varnostnih načrtov in načrtov izkoriščanja območij Natura 2000.
Pomoč v skladu s točko iv) točke a) člena 49 zadeva dejavnosti za senzibilizacijo varstva okolja in turistično zvišanje vrednosti.
Obrazložitev
Financiranje ukrepov Nature 2000 se mora osredotočiti na težiščno območje II; v okviru težiščne osi III mora biti poudarek predvsem na podpori gospodarskim dejavnostim (raznolikosti in storitev).
Predlog spremembe
107
Člen 56
Podpora, ki je določena v členu 49(c), ni namenjena tečajem ali usposabljanjem, ki so del običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolskem ali višjem nivoju.
črtano
Obrazložitev
EKSRP ni mogoče uporabiti za sofinanciranje usposabljanja koordinatorjev. V skladu z nacionalnim strateškim načrtom mora te programe sofinancirati Evropski socialni sklad (ESS) ali, če so programi namenjeni lokalnim upravljavcem, se sofinancirajo v skladu s pobudo LEADER.
Predlog spremembe
108
Člen 60, točka (a)
(a) območne programe, ki so namenjeni ustreznemu podobmočnemu podeželskemu ozemlju ;
(a) območne programe, ki so namenjeni regionalnim kmetijskim ozemljem, vključno z območji z omejenimi možnostmi in gorskimi območji ter regijami, predvidenimi za opustitev ;
Obrazložitev
Program LEADER mora razširiti obseg regionalnega načrtovanja, da vključi območja iz člena 47 na podlagi meril zaposlenosti in da se ne izključi podeželskih območij na stopnji priprave te pobude, ki je namenjena za njihovo pospeševanje.
Predlog spremembe
109
Člen 67, odstavek 2, pododstavek 1
2. Na pobudo držav članic lahko Sklad za vsak program za razvoj podeželja financira pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, informacijske in nadzorne dejavnosti pri podpori programa.
2. Na pobudo držav članic lahko Sklad za vsak program za razvoj podeželja in za nacionalni strateški načrt financira pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, informacijske in nadzorne dejavnosti pri podpori programa.
Obrazložitev
Cilj tega predloga spremembe je razširiti financiranje dejavnosti tehnične podpore na področje nacionalnega strateškega načrta. To je izredno pomembno za tiste države članice, ki izvajajo regionalizirano načrtovanje programov in drugače ne bi imele sredstev za izvajanje spremljanja, nadzora, presojanja in informacijskih dejavnosti, ki so potrebne za zagotovitev spremljanja izvajanja strateškega pristopa Uredbe.
Predlog spremembe
110
Člen 67, odstavek 2, drugi stavek
Tem ukrepom se nameni do 4 % celotnega zneska za vsak program.
Tem ukrepom se nameni do 2 % celotnega zneska za vsak program.
Obrazložitev
Ni razloga za mnenje, da bodo stroški za tehnično podporo narasli ob poenostavitvi pravega cilja nove uredbe. Predlog Komisije je v zvezi s tem nedosleden.
Predlog spremembe
111
Člen 67, odstavek 2, pododstavek 3
Znotraj meje, ki je določena v zgornjem pododstavku, se za vsak program nameni znesek za vzpostavitev in delovanje nacionalnega podeželskega omrežja, kot je določeno v členu 69.
Znotraj meje, ki je določena v zgornjem pododstavku, se za vsak program nameni znesek za vzpostavitev in delovanje nacionalnega podeželskega omrežja, kot je določeno v členu 69 , in za tehnično podporo v zvezi z nacionalnim strateškim načrtom .
Predlog spremembe
112
Člen 68, pododstavek 1
V skladu s členom 67(1) se z namenom povezovanja nacionalnih omrežij, organizacij in uprav, ki delujejo na področju razvoja podeželja na ravni Skupnosti, vzpostavi Evropsko omrežje za razvoj podeželja.
V skladu s členom 67(1) se z namenom povezovanja nacionalnih omrežij, reprezentativnih gospodarskih in socialnih organizacij in nacionalnih uprav, ki delujejo na področju razvoja podeželja na ravni Skupnosti, vzpostavi Evropsko omrežje za razvoj podeželja.
Predlog spremembe
113
Člen 69, odstavek 1
1. Vsaka država članica ustanovi nacionalno podeželsko omrežje, ki združuje vse organizacije in upravne organe, ki sodelujejo pri razvoju podeželja.
1. Vsaka država članica nemudoma ustanovi nacionalno podeželsko omrežje, ki združuje vse reprezentativne gospodarske in socialne organizacije in upravne organe, ki sodelujejo pri razvoju podeželja.
Predlog spremembe
114
Člen 70, odstavek 1
1. Sredstva, ki so na voljo za zahteve sklada, znašajo 88,75 milijard EUR v cenah iz leta 2004 za obdobje od leta 2007 do 2013. Letna razdelitev teh sredstev je navedena v Prilogi II. Od teh sredstev se najmanj 31,3 milijard EUR v cenah iz leta 2004 osredotočijo na regije, ki se lahko podpirajo v okvirju cilja „zbliževanja“.
1. Sredstva, ki so na voljo za zahteve sklada, znašajo 95,75 milijard EUR v cenah iz leta 2004 za obdobje od leta 2007 do 2013. Ta znesek je pridržan združljivosti s finančnim načrtom za obdobje od leta 2007 in se po potrebi prilagodi. Letna razdelitev teh sredstev je navedena v Prilogi II. Od teh sredstev se najmanj 31,3 milijard EUR v cenah iz leta 2004 osredotočijo na regije, ki se lahko podpirajo v okvirju cilja „zbliževanja“.
Obrazložitev
Financiranje Nature 2000 zahteva sofinanciranje EU s približno 3 milijardami EUR letno, od tega je do 1,5 milijarde namenjenih EKSRP. To zahteva primerno povečanje zneska, če ustanovitev lastnega instrumenta financiranja NATURE 2000 ni primerna.
Predlog spremembe
115
Člen 70, odstavek 2
3% sredstev, navedenih v odstavku 1, v znesku 2,66 milijarde EUR v cenah iz leta 2004, se da v zaloge v skladu s členom 92.
črtano
Predlog spremembe
116
Člen 70, odstavek 4 a (novo)
4a. Zneski, zahtevani za plačilo odškodnine za ukrepe za ohranjanje narave v okviru programa NATURA 2000, se dodajo v proračun za razvoj podeželja.
Obrazložitev
NATURA 2000 se lahko delno vključi v razvoj podeželja, če je v ta namen na razpolago dovolj denarja. V skladu s politiko razvoja podeželja se mora financirati odškodnina, ki kmetom povrne za nujne ukrepe za ohranjanje narave. Brez povečanja proračuna bi to preseglo meje Uredbe EKSRP.
Predlog spremembe
117
Člen 70, odstavek 5, prvi pododstavek, uvod
5. Komisija določi po državah članicah okvirno letno razdelitev zneska iz odstavka 1, po odbitkih zneskov, ki so določeni v odstavku 2 in 3 , v skladu z objektivnimi merili in ob upoštevanju naslednjega:
5. Komisija določi po državah članicah okvirno letno razdelitev zneska iz odstavka 1, po odbitkih zneskov, ki so določeni v odstavku 3 , v skladu z objektivnimi merili in ob upoštevanju naslednjega:
Predlog spremembe
118
Člen 70, odstavek 5, drugi pododstavek
Komisija leta 2011 pregleda letna dodeljena sredstva za leti 2012 in 2013, da razdeli znesek iz odstavka 2.
črtano
Predlog spremembe
119
Člen 70, odstavek 6
6. Poleg zneskov, navedenih v odstavku 5, države članice za namen programiranja upoštevajo zneske, ki so posledica modulacije, kakor je določeno v členu 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP].
6. Poleg zneskov, navedenih v odstavku 5, države članice za namen programiranja upoštevajo zneske, ki so posledica modulacije, kakor je določeno v členu 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP]. Ti zneski se uporabijo za projekte v okviru prednostnih ciljev I in II, iz katerih je treba izključiti plačila za program NATURA 2000.
Obrazložitev
Zaradi njihove posebne narave je treba plačila za program NATURA 2000 ločiti od drugih plačil.
Predlog spremembe
120
Člen 71, odstavek 1
1. V Odločbi, s katero se sprejme program za razvoj podeželja, mora biti določen najvišji prispevek Sklada za vsak prednostni naslov. Kadar je to potrebno, morajo biti natančno določena odobrena sredstva za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja.
1. V Odločbi, s katero se sprejme program za razvoj podeželja, mora biti določen najvišji prispevek Sklada za vsak prednostni naslov. Kadar je potrebno, morajo biti natančno določena odobrena sredstva za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru konvergenčnega cilja, vključno z regijami s statističnim in naravnim učinkom .
Obrazložitev
Med predlogi Komisije za kohezijsko politiko EU in politiko EU za razvoj podeželja obstaja določena stopnja skladnosti. To velja tudi za druge politike, kot je politika o konkurenci. To se mora v celoti izražati v Uredbi EKSRP ter vključevati specifična sklicevanja na območja s statističnim in naravnim učinkom.
Predlog spremembe
121
Člen 71, odstavek 4
4. Ne glede na zgornje mejne vrednosti, določene v odstavku 3, se lahko pri programih za najbolj oddaljene regije in manjše otoke v Egejskem morju prispevki Sklada povečajo za 5 odstotnih točk .
4. Ne glede na zgornje mejne vrednosti, določene v odstavku 3, se pri programih za najbolj oddaljene regije in manjše otoke v Egejskem morju prispevki Sklada povečajo na 85 % javnih izdatkov z možnostjo subvencije .
Obrazložitev
To uskladi besedilo s členom 26 predloga v zvezi s strukturnimi skladi.
Predlog spremembe
122
Člen 71, odstavek 6, pododstavek 2
Dejavnost velja za upravičeno do prispevkov Sklada samo v okviru enega programa hkrati. Lahko se financira samo v okviru enega prednostnega cilja programa za razvoj podeželja.
Dejavnost velja za upravičeno do prispevkov Sklada samo v okviru enega programa hkrati.
Obrazložitev
Črtani stavek uvaja nepotrebno omejitev pri uporabi celovitega pristopa k razvoju podeželja.
Predlog spremembe
123
Člen 72, odstavek 3, pododstavek 2, točka (c)
(c) odkup zemljišča, katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti.
(c) odkup zemljišča, katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri dejavnosti , razen če je v programu, ki ga je odobrila Komisija, določen večji odstotek.
Obrazložitev
Cilj je sprejeti enaka pravila o upravičenosti, kot trenutno veljajo za DDV in odkupe zemljišča.
Predlog spremembe
124
Člen 76, uvodni del in točka (a)
Za vsak program za razvoj podeželja država članica določi:
Za vsak program za razvoj podeželja država članica določi v skladu s svojo institucionalno ureditvijo :
(a) organ upravljanja, ki vodi program in je lahko javna ali zasebna nacionalna, regionalna ali lokalna organizacija, ki jo določi država članica, ali pa sama država članica, če opravlja to nalogo;
(a) organ upravljanja, ki vodi program in je lahko javna ali zasebna nacionalna, regionalna ali lokalna organizacija, ki jo določi država članica, v skladu s svojo institucionalno ureditvijo, ali pa sama država članica, če opravlja to nalogo;
Obrazložitev
Uredba mora upoštevati načelo subsidiarnosti in dejstvo, da je v nekaterih državah članicah pristojnost za razvoj podeželja razdeljena in ne leži izključno v rokah centralne vlade .
Predlog spremembe
125
Člen 77, odstavek 1, točka (a)
(a) zagotavljati, da so dejavnosti, ki se financirajo, izbrane v skladu z merili, ki se uporabljajo v programu za razvoj podeželja, ter da se v celotnem obdobju njihovega izvrševanja dopolnjujejo z veljavnimi državnimi pravili in pravili Skupnosti ter njenih politik;
(a) zagotavljati, da so dejavnosti, ki se financirajo, izbrane v skladu z merili, ki se uporabljajo v programu za razvoj podeželja, ter da se v celotnem obdobju njihovega izvrševanja dopolnjujejo z veljavnimi državnimi pravili in pravili Skupnosti ter njenih politik. Ta pravila Skupnosti in nacionalna pravila ne smejo biti prestroga ali dolgotrajna, ter morajo dovoliti stopnjo prilagodljivosti, ki ni v nasprotju s splošnimi smernicami politike EU;
Predlog spremembe
126
Člen 92
1. Znesek, ki se dodeli rezervi iz člena 70(2), se uporabi za podporo pri izvajanju pristopa LEADER v programih.
črtano
2. Izvajanje pristopa LEADER se oceni na podlagi objektivnih meril, med drugim na podlagi:
a) prednosti, ki je dodeljena pristopu LEADER;
b) ozemeljske razsežnosti pristopa LEADER,
c) dosežene stopnje izvajanja prednostnega cilja LEADER,
d) učinka finančnega vzvoda na zasebni kapital,
e) rezultatov vmesnih vrednotenj.
Predlog spremembe
127
Člen 95, odstavek 1
1. Komisiji pomaga Odbor za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: „Odbor“).
1. Komisiji pomagata Odbor za razvoj podeželja in Stalni odbor za gozdarstvo (v nadaljnjem besedilu: „Odbor“).
Obrazložitev
Vključitev gozdarstva v izvajanje programa v skladu s pomenom industrije za razvoj podeželskih območij in boljšega usklajevanja dejavnosti, ki zadevajo gozdarstvo, v državi članici in na ravni EU.
Predlog spremembe
128
Člen 98, odstavek 2
2. Direktive in sklepi Sveta, v katerih so določeni in spremenjeni seznami območij z omejenimi možnostmi iz člena 21(2) Uredbe (ES) št. 950/97, se razveljavijo.
črtano
Obrazložitev
Razveljavitev direktiv in odločb iz člena 98(2) bi povzročila velike probleme v bližnji prihodnosti. Razumneje bi bilo izvajati področne raziskave in medtem, do rezultatov raziskav, pustiti sezname območij z omejenimi možnostmi nespremenjene.
Predlog spremembe
129
Priloga I, člen 35, odstavek 3, stolpca 2 in 3
Najvišje izplačilo za naravno omejitev
250 Na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
Najvišje izplačilo za visokogorska območja in območja z drugimi omejitvami
250 Na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
Najvišje izplačilo za območja z drugimi omejitvami 150 Na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
EXPOSÉ DES MOTIFS
Introduction
Plus de la moitié de la population de l'Europe à 25 habite dans des zones rurales qui représentent 90 % du territoire. L'agriculture et la sylviculture constituent les piliers sur lesquels reposent l'utilisation des terres et l'exploitation des ressources naturelles et servent en même temps de base à la diversification de l'économie.
Les zones rurales accusent un certain retard par rapport aux espaces urbains sous l'angle d'un certain nombre de paramètres socio-économiques. Ainsi, les revenus y sont inférieurs à la moyenne et sont fortement dépendants du secteur primaire. Le chômage y est plus marqué et l'accès à des emplois bien rémunérés et à des infrastructures adéquates (hôpitaux, pharmacies, éducation scolaire, établissements de formation, etc.), ainsi que l'offre en matière culturelle (théâtre...), y sont bien moindres. Par ailleurs, l'agriculture et la sylviculture doivent faire face à la nécessité d'augmenter leur productivité et de maintenir leur compétitivité dans un contexte concurrentiel de plus en plus sévère, alors que dans le même temps elles doivent répondre à des exigences diverses en matière de préservation des paysages, de protection de l'environnement et de la nature.
Agriculture et espace rural - l'avenir passe par l'établissement de synergies fortes entre les politiques
Depuis sa création, l'Union européenne a mis en place des politiques communes dans des secteurs économiques importants pour atteindre des objectifs de portée communautaire, en accordant une attention particulière au maintien d'un développement équilibré et au renforcement de la cohérence de l'Union. Dotée d'un système de régulation et de financement s'étendant à l'ensemble de l'Union, la Politique agricole commune est la politique communautaire la plus intense. Elle joue également un rôle important dans la cohésion.
Les zones rurales de l'Union européenne, dont le visage est profondément marqué par l'agriculture et la sylviculture, ont un rôle géographique tout spécifique. Ces régions constituent un espace économique et un cadre de vie traversés de multiples réseaux économiques, sociaux et culturels.
Agriculture et espace rural sont profondément interdépendants, une dimension que les différentes politiques doivent prendre en compte en prenant soin d'établir une synergie globale. Quel que soit le niveau de développement régional des zones rurales considérées, l'agriculture et la sylviculture y ont une fonction essentielle au plan local. La fonction de production constitue à cet égard la condition expresse des multiples activités associées au modèle agricole européen.
L'attractivité des espaces ruraux est d'une importance fondamentale, et ce tant pour la population qui y réside que pour la société dans son ensemble. Il est indispensable d'instituer entre les différentes politiques une synergie propre à permettre l'instauration d'un contexte propice aux services sociétaux. Les infrastructures techniques et sociales jouent à cet égard un rôle essentiel.
La réforme de la PAC de 2003 a introduit des modifications durables qui ont des répercussions à moyen et long terme sur les structures agricoles. Le maintien de la production dans les zones défavorisées revêt à cet égard une importance stratégique pour une agriculture et une sylviculture orientées vers le marché. Les instruments spécifiques institués dans le cadre du développement rural (deuxième pilier) doivent s'employer à servir cet objectif, en reconnaissant le rôle joué par l'exploitation agricole dans la gestion des espaces ruraux.
S'inscrivant dans le cadre de ces discussions, la conférence organisée à Salzbourg du 12 au 14 novembre 2003 s'est attachée à définir les orientations selon lesquelles le second pilier de la politique agricole pourrait se développer. Plusieurs points importants se sont dégagés des débats:
- Unification des financements par la création d'un fonds de développement régional
- Simplification par la mise en place de règles de programmation uniformes et d'un système de contrôle unique
- Renforcement du principe de partenariat et application constante de la subsidiarité
- Renforcement du caractère d'intégration de la politique en faveur de l'espace rural
Proposition de la Commission: objectifs, stratégies et méthodes
La proposition de nouveau règlement de base (règlement du Conseil) répond à la nécessité d'accompagner étroitement les importantes réformes de la politique de marché par le développement du deuxième pilier. Cela implique, sur le plan politique, de reconnaître l'importance qu'il y a à ne pas séparer le développement rural de la politique agricole commune et à préserver leurs constituants communs. Il faut par conséquent veiller à assurer également une cohérence suffisante entre les deux piliers.
Créer un environnement économique pour l'agriculture et la sylviculture demande la prise de mesures à long terme destinées à renforcer la compétitivité des exploitations agricoles et sylvicoles ainsi que l'établissement d'une compensation durable, liée aux prestations, des fonctions sociétales de l'agriculture au sens du modèle agricole européen. En outre, il faut accorder une attention particulière au rapport fonctionnel qui existe entre l'agriculture et l'espace rural afin de pouvoir, grâce à des instruments appropriés, créer des effets de synergie.
Sur la base des conclusions de la Conférence de Salzbourg de 2003, la Commission fixe trois objectifs principaux, trois "axes", à la politique de développement rural:
– amélioration de la compétitivité du secteur agricole par un soutien à la restructuration,
– amélioration de l'environnement et de l'espace rural par un soutien à la gestion de l'espace,
– amélioration de la qualité de vie dans les zones rurales et encouragement à la diversification des activités économiques à travers les mesures s'adressant au secteur agricole et aux autres acteurs ruraux.
Un document stratégique portant sur le développement rural élaboré par la Commission fera en sorte de garantir que la programmation du développement rural soit axée sur les priorités communautaires, ainsi que sur sa complémentarité avec les autres politiques communautaires. Ce document servira de base aux stratégies et programmes nationaux de développement rural.
L'axe 1, intitulé "compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture", met l'accent, pour ce qui est de la restructuration, sur les mesures liées au capital humain et physique et permet le déphasage de certaines mesures actuellement appliquées dans les nouveaux Etats membres.
Pour l'axe 2, environnement et gestion de l’espace rural, l’agri-environnement est une composante obligatoire. La mesure «zones défavorisées» est redéfinie en ce qui concerne la délimitation des zones intermédiaires (en partie fondées sur des données socio-économiques pour beaucoup dépassées). La nouvelle délimitation sera fondée sur la productivité des sols et les conditions climatiques, et l'importance de l’agriculture extensive pour la gestion de l'espace.
La mise en œuvre de l'axe 3, consacré à l'amélioration de la qualité de vie dans les zones rurales et à la promotion de la diversification des activités économiques, reposera essentiellement sur des stratégies de développement local ciblant des entités sous-régionales. Celles-ci sont soit développées en coopération avec les autorités locales, régionales et nationales, soit élaborées selon une démarche ascendante reposant sur l'approche LEADER (sélection des meilleurs plans de développement des groupes d'action locale représentant des partenariats public-privé).
La Commission prévoit enfin que chaque programme comportera un axe LEADER.
Financement envisagé: structure, dotation, répartition
La proposition de la Commission concernant le développement rural est à rapprocher de la proposition COM(2004) 489 qui tend à restructurer le financement de la politique agricole. Le financement de la politique de développement régional était jusqu'à présent alimenté par les deux sections du FEOGA, "garantie" et "orientations", mettant en œuvre différents systèmes de financement et procédures administratives. Afin d'en simplifier la mise en œuvre, d'en renforcer la transparence et la cohérence, et d'en améliorer la gestion financière, la Commission propose aujourd'hui d'opérer ce financement au moyen d'un fonds unique de développement rural.
Pour la période 2007–2013 et pour l'Europe à 27 (y compris, par conséquent, la Roumanie et la Bulgarie), la Commission compte allouer des ressources de 88,75 milliards d'euros en prix 2004, dont 31,3 milliards d'euros seront affectés aux régions éligibles à l'objectif Convergence. La modulation obligatoire devrait permettre de ramener du premier pilier, pour l'UE 15, 6,69 milliards d'euros supplémentaires en prix de 2004.
Nouveau cadre financier (2007-2013) des dépenses agricoles (en millions d'euros en prix 2004)
Crédits d'engagement
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Évolution
Préservation et gestion durable des ressources naturelles
56 015
57 180
57 900
58 115
57 980
57 850
57 825
57 805
3,20 %
PAC (1)
54 279
55 259
55 908
56 054
55 859
55 666
55 853
55 497
2,24 %
Dépenses relatives au marché et aides directes
43 735
43 500
43 673
43 354
43 034
42 714
42 506
42 293
-3,30 %
Dév. régional
10 544
11 759
12 235
12 700
12 825
12 952
13 077
13 205
25,24 %
(1) hors dépenses administratives, source: COM(2004) 101
La hausse observée au niveau de la dotation profite essentiellement aux nouveaux États membres.
Le cadre actuel pour l'instrument de développement rural appelle un débat approfondi sur les priorités futures, d'autant plus que les perspectives financières ne constituent pas elles non plus une base suffisante.
Évaluation de la proposition de la Commission
Votre rapporteur est dans l'ensemble favorable à la proposition de la Commission, qui constitue une importante contribution au développement de la politique rurale de l'Union européenne. Le deuxième pilier de la politique agricole devrait permettre de contribuer de manière significative à un développement de l'agriculture, de la sylviculture et de l'espace rural, qui soit respectueux de l'environnement et de la nature, c'est, au demeurant, ainsi qu'il doit être envisagé. Les points suivants de la proposition méritent une attention particulière:
1. Création d'un cadre unique de financement et de planification
La volonté de réunir dans un fonds unique les instruments de financement utilisés actuellement doit être accueillie très favorablement. On peut s'attendre à ce que la mise en œuvre de la politique de développement rural en soit considérablement facilitée. Dans le même temps, la transparence et la cohérence en sortent renforcées. En outre, on peut espérer des améliorations au niveau de la gestion financière et du contrôle. Il faut enfin saluer l'orientation stratégique plus vigoureuse conférée à la politique de développement rural.
2. Dotation
Le montant de l'enveloppe consacrée au développement rural dépendra de l'accord auquel le Conseil et le Parlement parviendront, le cas échéant, sur les perspectives financières 2007‑2013. La proposition de la Commission concernant le développement rural est conforme au projet de perspectives financières. Vu l'importance des défis que pose la réforme de la PAC de 2003 à l'agriculture européenne et l'ampleur des pressions exercées par l'OMC, le montant proposé par la Commission semble insuffisant, même si l'on tient compte de son augmentation en pourcentage. Cette hausse tient, en effet, surtout à l'élargissement. Dans le même temps, il faut s'attendre à ce que le mécanisme de discipline financière pour les paiements directs prévu par l'article 11 du règlement 1782/2003, demande à être utilisé dès 2007.
Il est à déplorer qu'au lieu d'une augmentation, on envisage, pour l'instant, une diminution des sommes allouées au développement rural. Cette réduction risque pourtant de retentir sur la réforme de la PAC récemment introduite, voire même sur la stratégie de Lisbonne. Le Parlement doit s'y opposer fermement.
Les crédits issus de la modulation devraient, par principe, n'être alloués qu'aux axes 1 et 2 dans la mesure où ils proviennent de déductions opérées sur les paiements directs en vertu de la conditionnalité environnementale, et devraient donc, en priorité, être mis à la disposition des agriculteurs afin qu'ils puissent prendre les mesures nécessaires.
3. Distribution des mesures éligibles selon des "axes prioritaires"
S'il convient de se féliciter de la volonté de répartir les mesures éligibles selon des axes prioritaires, il ne faut pas que cela conduise à compliquer l'utilisation des crédits au sein des axes et leur transfert d'un axe à l'autre. La proposition prévoit la possibilité d'apporter des modifications aux mesures au sein d'un axe sans l'approbation de la Commission. Il s'agit d'une disposition utile qui facilite la mise en œuvre des programmes. Cependant, par souci de flexibilité, il est tout aussi indispensable de ménager une marge de manœuvre suffisante afin de permettre des redistributions entre les différents axes.
La proposition d'allouer un budget minimum à chacun des trois axes est problématique. Votre rapporteur estime que le montant minimum proposé pour les axes 1 et 3 est trop élevé. Les pays qui, par exemple, consacraient jusqu'à présent plus de 70 % des crédits à des actions relevant de l'axe 2, seraient obliger de réduire ces dépenses. Ces taux minimums ne semblent applicables ni du point de vue d'une souhaitable subsidiarité, ni au regard de la nécessité qu'il y a à assurer une certaine continuité dans les mesures.
4. Champ d'application
Comme pour la période actuelle, la proposition de la Commission concernant le soutien au développement rural couvre le cœur des activités du secteur agricole. Ceci est particulièrement important, les mesures du deuxième pilier de la PAC étant indispensables pour assurer l'adaptation rendue nécessaire par la mise en œuvre de la PAC 2003 et les décisions de l'OMC qui s'annoncent.
Le programme de développement rural, dont l'objet est de conforter la politique agricole commune, doit devenir un instrument politique efficace, non seulement en termes de programmation, mais aussi au niveau des actions concrètes. Cependant, cette nécessité ne doit pas se traduire par un désengagement des autres politiques, la politique régionale au premier chef, à l'égard du monde rural. Il est, au contraire, indispensable d'instaurer une programmation concertée qui tienne compte des conditions structurelles de l'espace rural et lui ouvre des perspectives économiques et sociales durables.
La proposition de règlement comprend également une série d'instruments complémentaires, et prévoit, par rapport à la démarche actuelle, un plus grand nombre de phases pour ce qui est de la programmation proprement dite. Nul ne doute de la nécessité de pouvoir disposer d'une évaluation efficace, laquelle permet en effet d'identifier et d'opérer les corrections qui s'imposent. Toutefois, la proposition de règlement semble générer une inflation d'instruments d'application au niveau du système de rapports, dont on ne voit pas bien l'intérêt, ni l'utilité.
Les mesures éligibles sont formulées de manière nettement plus explicite dans la proposition de la Commission que dans la législation en vigueur. Au total, les États membres et les régions se voient ménager une plus grande marge de manœuvre en matière d'élaboration des programmes de développement. Il est toutefois particulièrement important à cet égard que la Commission respecte pleinement la liberté d'action garantie par le règlement, en ce qui concerne l'approbation et la mise en œuvre des programmes de développement.
5. Problèmes et améliorations possibles
Répartition des crédits entre les différents axes prioritaires
Le taux minimal proposé par la Commission pour les axes prioritaires ne tient pas suffisamment compte des enseignements tirés de l'expérience. Les États membres ne disposent pas d'une latitude suffisante dans les décisions qui concernent leurs priorités.
Natura 2000
La volonté d'intégrer Natura 2000 dans le règlement, sans dégager des crédits supplémentaires, constitue un problème de taille. Pour Natura 2000, il est ainsi prévu des coûts annuels de mise en œuvre (gestion des zones) de 6,1 milliards d'euros, pour une superficie de 63 millions d'hectares, auxquels la Communauté doit contribuer sous forme d'un cofinancement par le biais du fonds de développement rural et des fonds structurels. Le risque est grand que les acteurs fixent d'autres priorités et que le financement de Natura 2000 ne soit pas à la hauteur des attentes, comme cela s'est déjà produit dans le cadre du règlement actuellement en vigueur.
Axe 1
L'évolution du contexte économique appelle que l'on mette un accent particulier sur les mesures destinées à renforcer la compétitivité durable. Il faut accorder une attention toute spéciale aux diverses normes qui concernent le domaine de la production et de la commercialisation, ainsi qu'à leur application. Il s'agit surtout de concevoir l'instrument d'aide à l'investissement pour les exploitations agricoles (modernisation des exploitations agricoles), ainsi que l'aide à l'installation des jeunes agriculteurs qui y est attachée, d'une manière propre à produire des effets structurels durables permettant de consolider et de développer des exploitations viables.
La volonté de limiter l'aide dans le domaine de la transformation et de la commercialisation aux micro et petites entreprises est problématique. Nombreuses seraient, dès lors, les entreprises du secteur de la transformation et de la commercialisation, qui repose principalement sur les moyennes entreprises et qui contribue pour une part essentielle au dynamisme économique et à l'innovation des zones rurales, à ne plus pouvoir bénéficier d'une aide.
Les aides à l'utilisation des services de conseil doivent couvrir également le conseil visant à une gestion plus respectueuse de la nature et de l'environnement et ne pas se limiter à celui qui porte sur le respect des normes communautaires obligatoires dans les domaines de la protection de l'environnement.
Enfin, on constate une réduction des possibilités de soutien par rapport à l'article 33 du règlement 1257/1999 (tiret 11), dont l'intérêt est discutable. À titre d'exemple, le remembrement, y compris l'aménagement foncier, constitue un instrument important de développement rural qui va bien au delà de la finalité première de l'amélioration des structures agricoles.
Axe 2
Les propositions relatives à la politique en faveur des zones à handicap constituent une base de discussion. En premier lieu, il convient de se rallier à la volonté de faire reposer la délimitation des zones à handicap sur des facteurs naturels. Tandis que l'on se propose de conserver les mêmes critères pour la catégorie des zones de montagne, la nouvelle commission du développement rural devra élaborer des procédures analogues pour les deux autres catégories. Dans ce contexte, la question est posée de savoir selon quelles règles la délimitation concrète de ses zones sera effectuée et dans quelle mesure il est possible de conserver les critères appliqués jusqu'alors.
Axe 3
Les mesures proposées dans le cadre de l'axe 3 sont extrêmement variées et entretiennent des rapports fonctionnels divers avec l'agriculture et la sylviculture. Toute politique équilibrée en faveur de l'espace rural et les synergies qu'elle suppose au niveau de l'agriculture et de la sylviculture, passe par des mesures relevant de l'axe 3. Dans ce contexte, il est essentiel que le programme de développement rural ne se substitue pas aux politiques existantes en la matière. Ceci vaut tout particulièrement pour les mesures de politique régionale sans rapport direct avec l'agriculture et la sylviculture. Priorité doit être donnée, notamment au vu du cadre financier limité, aux mesures qui apportent de la valeur ajoutée à l'agriculture et à la sylviculture et qui renforcent la viabilité de l'économie dans son ensemble.
22.4.2005
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja
o predlogu Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
( KOM(2004)0490 ) – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS) )
Pripravljavec mnenja:
Gérard Deprez
KRATKA OBRAZLOŽITEV
INTRODUCTION
Following the 2003 reform of the first pillar of the Common Agricultural Policy, the major focus for policy reform in the new financial programming period will be rural development. A first important step is to bring rural development under a single funding and programming framework and this is the prime objective of the Commission proposal.
COMMISSION PROPOSAL
Objectives
On the basis of the conclusions of the 2003 Salzburg conference, the Commission cites three fundamental objectives as ‘axes’ for future rural development policy:
· increasing the competitiveness of the agricultural sector through support for restructuring;
· enhancing the environment and countryside through support for land management;
· enhancing the quality of life in rural areas and promoting diversification of economic activities through measures targeting the farm sector and other rural actors;
For axis 1, competitiveness of farming and forestry, the emphasis (with regard to restructuring) should be on measures relating to human and physical capital and would allow for certain measures currently applicable in the new Member States to be phased out.
For the strategy for axis 2, environment and land management, ‘agri‑environment’ constitutes a compulsory component. Regarding ‘less‑favoured areas’, new definitions of the delimitation of the intermediate zones (partly based on socioeconomic data which, in many cases, has become outdated) should be set. The new delimitation is to be based on soil productivity and climatic conditions and the importance of extensive farming activities for land management.
Axis 3 – improvement of the quality of life in rural areas and promotion of economic diversification – should be implemented mainly through local development strategies targeting sub‑regional entities. These should be developed either in cooperation between national, regional and local authorities or through a bottom‑up approach using the LEADER approach (selection of the best local development plans of local action groups representing public‑private partnerships).
The Commission also provides for each programme to contain a LEADER axis.
Financing
Financing of rural development policy has, to date, been drawn from both sections of the EAGGF (Guarantee and Guidance Sections), together with various finance models and administrative procedures. In order to simplify implementation and to enhance transparency, coherence and financial management, the Commission now proposes that financing be provided through a single Rural Development Fund.
To this end, the Commission intends to make available EUR 88.75 billion in EU funding for the 27‑Member State EU (i.e. including Romania and Bulgaria) for the period 2007‑2013 at 2004 prices, of which EUR 31.3 billion will be earmarked for ‘convergence objective’ regions. Compulsory modulation from the ‘first pillar’ will provide a further EUR 6.69 billion at 2004 prices for the 15-Member State EU.
New financial framework 2007-2013 for agricultural spending (in millions of euro at 2004 prices)
Commitment appropriations
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Evolution
Sustainable management and protection of natural resources
56 015
57 180
57 900
58 115
57 980
57 850
57 825
57 805
3.20 %
CAP 1
54 279
55 259
55 908
56 054
55 859
55 666
55 853
55 497
2.24 %
Market‑related expenditure and direct payments
43 735
43 500
43 673
43 354
43 034
42 714
42 506
42 293
-3.30 %
Rural development
10 544
11 759
12 235
12 700
12 825
12 952
13 077
13 205
25.24 %
1. Not including administrative costs; source: COM (2004)101
The increase in appropriations essentially benefits the new Member States.
REMARKS
The restructuring of the Common Agricultural Policy clearly needs to be accompanied by a substantial increase in rural development funds to address the problems of employment and competitiveness in rural areas. In this respect the level of resources identified by the Commission as being available for commitment (Article 70) seems extremely tight, particularly bearing in mind the substantial amounts needed for adequate implementation of Natura 2000. Whilst the Commission's proposed strategy of integrating Natura 2000 into the rural development fund and the structural funds is commendable, there is a clear need for a legally binding mechanism guaranteeing an appropriate level of funding for Natura 2000. The Committee on Agriculture and Rural Development should be encouraged to indicate a reference amount for that part of Natura 2000 to be financed from the EARDF and this amount should be ring-fenced. In any case, the figures quoted can only be considered indicative until such time as a decision is reached on the Financial Perspectives.
More generally, the setting of expenditure ceilings for each of the three priority axes seems inappropriate, particularly as neither the Commission's strategic guidelines for rural development nor the Member States' national strategy papers are available as yet.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Člen 70, odstavek 1
Sredstva Sklada za prevzem obveznosti za obdobje od leta 2007 do 2013 so 88,75 milijard EUR v cenah iz leta 2004. Letna razdelitev je prikazana v Prilogi II. Najmanj 31,3 milijard EUR v cenah iz leta 2004 od teh sredstev je namenjeno regijam, ki so upravičene do pomoči iz konvergenčnega cilja.
Sredstva Sklada za prevzem obveznosti za obdobje od leta 2007 do 2013 so XXX milijard EUR v cenah iz leta 2004. Letna razdelitev je prikazana v Prilogi II. Najmanj 31,3 milijard EUR v cenah iz leta 2004 od teh sredstev je namenjeno regijam, ki so upravičene do pomoči iz konvergenčnega cilja.
Obrazložitev
Skupni znesek, naveden v odstavku 1, je zgolj okviren, vse do sprejetja sklepa o finančni perspektivi za obdobje 2007-2013.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0490 – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS)
Pristojni odbor
AGRI
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razlagsitve na zasedanju
BUDG 17.11.2004
Okrepljeno sodelovanje
Pripravljavec osnutka Datum imenovanja
Gérard Deprez 20.9.2004
Obravnava v odboru
21.4.2005
Datum sprejetja sprememb
21.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
17
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Gérard Deprez, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Anne Elisabet Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Anders Samuelsen, László Surján, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Peter Šťastný
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
22.4.2005
MNENJE ODBORA ZA REGIONALNI RAZVOJ
za Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja
o predlogu Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
( KOM(2004)0490 – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS) )
Pripravljavka osnutka:
Marian Harkin
PA_Leg
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Namen tega predloga je krepitev politike razvoja podeželja EU in poenostavitev njenega izvajanja z zamenjavo številnih prejšnjih programov za razvoj podeželja z enim samim finančnim in programskim instrumentom, to je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP).
Pripravljavka osnutka pozdravlja predlog za okrepitev razvoja podeželja in meni, da je treba pripisati večji pomen vlogi razvoja podeželja pri prispevanju k skladnemu regionalnemu razvoju ter regionalni in nacionalni rasti v okviru lizbonskega postopka in sklepov iz Göteborga.
Korak k poenostavitvi politike razvoja podeželja z enim samim finančnim in programskim omrežjem je zelo pozitiven. Vseeno je treba zagotoviti, da velja postopek poenostavitve na vseh ravneh.
Izvajanje politike razvoja podeželja potrebuje zadostno financiranje in vsako zmanjšanje predlaganega financiranja za razvoj podeželja bo negativno vplivalo na zmožnost podeželskih območij pri doseganju gospodarske rasti in jim s tem preprečilo učinkovito prispevanje k lizbonskemu postopku.
Treba si je zapomniti, da kmetje EU konkurirajo na svetovnem trgu, kjer nekateri naši konkurenti ne poudarjajo dobrobiti živali, varnostnih standardov in okolja v proizvodnji hrane tako kot poudarjamo mi v EU. Zato je treba dodeliti razvoju podeželja zadostno financiranje za zagotovitev poteka proizvodnje hrane v skladu s trajnostnimi načeli.
Poziv k resničnemu posvetovanju interesnih skupin ter k sodelovanju pri pripravah strategij in politik razvoja podeželja je dobrodošel.
Pripravljavka osnutka priporoča prilagodljiv pristop na državni ravni in ravni EU pri oblikovanju strategij razvoja podeželja za zagotovitev, da lahko lokalni in regionalni programi zadostno spodbujajo razvoj podeželskih območij z uporabo posebnih pobud, ki so nastale pri resničnem posvetovanju interesnih skupin.
Zelo je spodbudno, da predlog uvršča raznovrstnost podeželskega gospodarstva in kakovost življenja na podeželskih območjih med tri prednostne osi nove politike razvoja podeželja. Ta os se lahko izkaže za pogon razvoja v veliko podeželskih območjih, ob pravilnem izvajanju pa ima lahko pomnoževalni učinek, ki privede do ustvarjanja delovnih mest, raznolikosti dejavnosti, dodane vrednosti izdelkov in osnove razvoja, ki temelji na pristopu od spodaj navzgor. Posebno pozornost je treba nameniti ustvarjanju socialnega kapitala, še zlasti mladinskega kapitala, ker bo to imelo pomembno vlogo pri dolgoročnem trajnostnem razvoju podeželskih območij.
Politika razvoja podeželja mora pomagati pri ustvarjanju trajnostnih delovnih mest zunaj kmetijskega gospodarstva, ki se nahajajo na razumni razdalji od bivališč delavcev v povezavi z regionalno in kohezijsko politiko.
Upošteva se, da ima vsak program posebno os LEADER za financiranje izvajanja lokalnih razvojnih strategij skupin za lokalni razvoj, ki temeljijo na treh tematskih oseh. Vseeno je treba 3 % sklad za izvajanje, dodeljen LEADER, vključiti v najmanjši dodeljeni znesek za LEADER.
Najmanjša dodelitev proračunskih sredstev za vsako od treh osi odraža ravnotežje med temi osmi, vseeno pa dopušča zadostno prilagodljivost na lokalni/regionalni/državni ravni za oblikovanje programov, ki ustrezajo lokalnim/regionalnim/državnim potrebam.
Žal pa ni namenjene dovolj pozornosti številnim ljudem, ki vsako leto opustijo kmetovanje, ali tistim, ki se s kmetovanjem ukvarjajo le po skrajšanem delovnem času. Treba je zagotoviti ustrezne možnosti usposabljanja in prekvalificiranja, zato da bi tem ljudem omogočili dostop do drugih vrst zaposlitve znotraj njihovih lokalnih območij.
Poleg tega obstaja skrb, da bodo merila za določanje naravnih neprivilegiranih območij ponovno opredeljena brez upoštevanja veliko drugih dejavnikov, ki prispevajo k slabostim, npr. obrobna lokacija, socialno-ekonomski dejavniki itd.
Koristno bi bilo razmisliti o določitvi prehodnega obdobja za postopno zmanjševanje pomoči kmetom na območjih, ki ne bodo več upravičena do pomoči.
Poleg tega je treba previdno ravnati s podporo za zasaditev dreves, z zmanjšanjem premije za gozdove v kmetijski krajini in s skrajšanjem trajanja premije, saj bo to vodilo k upadu pogozdovanja, ker se gozdarstvo ne bo več štelo za uspešno kmetijsko podjetje. To bo privedlo tudi do drugih posledic, npr. brezposelnost v gozdarstvu, kar bo še posebno resno na podeželskih območjih, izgubljene bodo možnosti za uskladiščenje ogljika itd.
Pozitivno je, da so izravnalna plačila kmetom in lastnikom/upravljavcem gozdov dodeljena glede na izpad dohodka in stroške, ki so nastali zaradi upravljanja omrežja območja. Kljub temu je za Naturo 2000 nujen ločen finančni instrument. Obstaja tveganje, da zaradi nezadostnega financiranja cilji Nature 2000 ne bodo uresničeni.
Končno pripravljavka osnutka predlaga, da bi morale druge politike Skupnosti pridobiti „podeželsko dokazilo“, tj. verifikacijo, da niso v nasprotju s politiko razvoja podeželja in da, kjer je primerno, aktivno spodbujajo cilje razvoja podeželja.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za regionalni razvoj poziva Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, kot pristojni odbor, da vključi v svoje poročilo naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Uvodna izjava 6
(6) Dejavnosti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, in postopki, h katerim prispeva, morajo biti skladni in združljivi z ostalimi politikami Skupnosti ter v skladu s celotno zakonodajo Skupnosti.
(6) Dejavnosti Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, v nadaljnjem besedilu „Sklad“, in postopki, h katerim prispeva, morajo biti skladni in združljivi z ostalimi politikami Skupnosti, zlasti s tistimi o socialno-ekonomski in teritorialni koheziji, ter v skladu s celotno zakonodajo Skupnosti.
Obrazložitev
Medtem ko se obravnavajo teritorialne posebnosti, strukturni skladi posegajo v podeželska območja. Izrednega pomena je, da se zagotovi skladnost in strateško načrtovanje poseganj s strani EKSRP.
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 7
(7) Skupnost s svojo dejavnostjo v korist razvoja podeželja skrbi za spodbujanje odpravljanja nesorazmerij in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe.
(7) Skupnost s svojo dejavnostjo v korist razvoja podeželja skrbi za spodbujanje odpravljanja nesorazmerij in spodbujanje nediskriminacije in enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe.
Obrazložitev
Načelo nediskriminacije ima širši obseg od tistega, vključenega le z na spolu temelječimi merili. Vse oblike diskriminacije je treba upoštevati v skladu s členom 13 Uredbe.
Predlog spremembe
3
Uvodna izjava 8 a (novo)
(8a) Kulturni razvoj, kakovost naravnega okolja in kulturne krajine, kakovostna in kulturna razsežnost življenja ter razvoj trajnostnega turizma prispevajo k večji ekonomski in socialni privlačnosti podeželskih območij, kolikor spodbujajo ustvarjanje trajnih delovnih mest;
Predlog spremembe
4
Uvodna izjava 10
(10) Program za razvoj podeželja mora biti v skladu s prednostnimi nalogami Skupnosti in nacionalnimi prednostnimi nalogami ter mora dopolnjevati ostale politike Skupnosti, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko in skupno ribiško politiko.
(10) Program za razvoj podeželja mora biti v skladu s prednostnimi nalogami Skupnosti in nacionalnimi prednostnimi nalogami ter mora dopolnjevati ostale politike Skupnosti, zlasti politiko kmetijskega trga, kohezijsko politiko, politike o socialni vključenosti, nediskriminaciji, spodbujanju enakih možnosti in skupno ribiško politiko. Uporaba EKSRP mora zato prispevati k ohranjanju sinergije med konvergenčnimi cilji in cilji konkurenčnosti na podeželskih območjih, z vključitvijo dejavnosti ESRR in ESS v podeželske strateške načrte. Treba je zagotoviti skladnost na ravni načrtovanja in izvajanja.
Predlog spremembe
5
Uvodna izjava 30
(30) Podpora posebnih metod upravljanja zemljišč mora prispevati k trajnostnemu razvoju s spodbujanjem kmetov in zlasti lastnikov gozdov, da uporabljajo metode rabe zemljišč, ki so združljive s potrebo po ohranjanju naravnega okolja in krajine ter varovanju in izboljšanju naravnih virov. To mora prispevati k izvedbi šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti in k ugotovitvam predsedstva glede strategije trajnostnega razvoja. Ključna vprašanja, ki se jim je treba posvetiti, vključujejo biološko raznolikost, upravljanje območij NATURA 2000, zaščito vode in zemlje, ublažitev sprememb podnebja vključno z zmanjšanjem emisije plinov, ki povzročajo učinek tople grede, zmanjšanjem emisije amoniaka in trajnostno uporabo pesticidov.
(30) Podpora posebnih metod upravljanja zemljišč mora prispevati k trajnostnemu razvoju s spodbujanjem kmetov in zlasti lastnikov gozdov, da uporabljajo metode rabe zemljišč, ki so združljive s potrebo po ohranjanju naravnega okolja in krajine ter varovanju in izboljšanju naravnih virov. To mora prispevati k izvedbi šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti in k ugotovitvam predsedstva glede strategije trajnostnega razvoja. Ključna vprašanja, ki se jim je treba posvetiti, vključujejo biološko raznolikost, upravljanje območij NATURA 2000, zaščito vode in zemlje, ublažitev sprememb podnebja vključno z zmanjšanjem emisije plinov, ki povzročajo učinek tople grede, zmanjšanjem emisije amoniaka in trajnostno uporabo pesticidov. Dejavnosti upravljanja NATURE 2000, ki se jih ne skladov za razvoj podeželja, se financirajo s posebnim skladom EU za biološko raznovrstnost v okviru predloga LIFE +.
Obrazložitev
V svoji resoluciji o financiranju NATURE 2000 z dne 10. marca 2005 Evropski parlament meni, da je prispevek iz skladov za razvoj podeželja in strukturnih skladov nezadosten za ustrezno sofinanciranje NATURE 2000, in zato vztraja, da se v ta namen ustanovi poseben sklad v okviru predloga LIFE+.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 43 a (novo)
(43a) Vsak pregled statusa območja z omejenimi možnostmi mora potekati med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in mora upoštevati socialno-ekonomske kazalce.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 45
(45) Spremljati je treba spremembe v podeželskih območjih in pomagati razširjati dejavnosti kmetovanja na nekmetijske dejavnosti ter razvijati nekmetijski sektor, spodbujati zaposlovanje, izboljšati osnovne storitve in izvajati naložbe, ki delajo podeželska območja privlačnejša, da bi spremenili trende ekonomskega in socialnega nazadovanja ter upadanja števila prebivalcev na podeželju. Pri tem je potrebno tudi prizadevanje za krepitev človeškega potenciala.
(45) Spremljati je treba spremembe v podeželskih območjih in pomagati razširjati dejavnosti kmetovanja na nekmetijske dejavnosti ter razvijati nekmetijski sektor, spodbujati zaposlovanje, izboljšati osnovne storitve in izvajati naložbe, ki delajo podeželska območja privlačnejša, da bi spremenili trende ekonomskega in socialnega nazadovanja ter upadanja števila prebivalcev na podeželju. Nekmetijske dejavnosti, kot so obrt, turistična podjetja, lokalne restavracije in začetne dejavnosti zunaj kmetijskega sektorja, so pomembni stebri podeželskega gospodarstva. Podpora tem dejavnostim ne le preprečuje upadanje števila prebivalcev na podeželskih območjih, ampak ta tudi okrepi ter je v skladu z lizbonskim ciljem in prednostno nalogo Unije po doseganju rasti in ustvarjanju delovnih mest. Pri tem je potrebno tudi prizadevanje za krepitev človeškega potenciala.
Obrazložitev
Sklepi konference o razvoju podeželja v Salzburgu (2003) jasno in pravilno navajajo, da razvoj podeželskih območjih ne more več temeljiti samo na kmetijstvu in da je diverzifikacija znotraj in prek kmetijskega sektorja nujno potrebna, da se spodbuja trajnostne podeželske skupnosti, ki bodo sposobne živeti. Ta sklep je poudarjen z lizbonskim ciljem in prednostno nalogo EU – rast in delovna mesta. Ta predlog spremembe poudarja pomembnost nekmetijskih akterjev v podeželskem gospodarstvu in je v skladu s temi prednostnimi nalogami.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 55
(55) Za spodbujanje celostnega in inovativnega pristopa morajo biti 3 % proračunskih sredstev, dodeljenih državam članicam, nameščeni v rezerve Skupnosti za pristop LEADER.
črtano
Obrazložitev
Zadržanje takega bistvenega dela proračuna za os LEADER lahko oteži strateško načrtovanje programa in lahko spodbudi programe LEADER k dajanju prednosti kratkoročnim „hitrim“ rešitvam, namesto bolj strateškim in trajnostnim srednje in dolgoročnim pobudam.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 56
(56) Poleg teh zneskov morajo države članice upoštevati zneske, ki so nastali zaradi sprememb iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP].
(56) Poleg teh zneskov morajo države članice upoštevati zneske, ki so nastali zaradi sprememb iz člena 12(2) Uredbe (ES) št. .../... [financiranje SKP], in zagotoviti, da se uporabijo za podporo politike razvoja podeželja kot celote.
Obrazložitev
Zneske, ki so nastali zaradi sprememb, je treba dodeliti drugemu stebru, da se omogoči obnovitev ravnotežja med sredstvi, dodeljenimi kmetom, in sredstvi, dodeljenimi drugim stranem, vključenim v razvoj podeželja. Vrednost spreminjanja (ki vključuje tudi točne upravne stroške) bi bilo mogoče postaviti pod vprašaj, če bi bil edini namen, ki bi mu to služilo, porazdelitev sredstev, ki so nastala med kmeti, katerim se je zmanjšalo enotno plačilo pomoči zaradi tega spreminjanja.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 60
(60) Za zagotovitev učinkovitosti, poštenosti in trajnostnega delovanja Sklada morajo obstajati določbe, ki zagotavljajo, da so naložbe v podjetja trajne in zagotavljajo, da se financiranje sklada izvaja v skladu s poštenostjo konkurence.
(60) Za zagotovitev učinkovitosti, poštenosti in trajnostnega delovanja Sklada morajo obstajati določbe, ki zagotavljajo, da so naložbe v podjetja trajne in zagotavljajo, da se financiranje sklada izvaja v skladu s poštenostjo konkurence ; upoštevati je treba Listino o malih podjetjih (ki je bila sprejeta na zasedanju Evropskega sveta v Santa Maria de Feiri leta 2000) .
Obrazložitev
Sprejem Evropske listine o malih podjetjih je opozoril na pomemben prispevek, ki ga dajo majhna podjetja k rasti, konkurenčnosti in zaposlovanju v Evropski uniji. Takšna podjetja igrajo pomembno vlogo pri ponovni oživitvi podeželskih območij in ustvarjanju kohezije med njimi.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 66
(66) Rezervo Skupnosti za pristop LEADER je treba dodeliti ob upoštevanju delovanja programov. Merila za njeno dodelitev morajo biti ustrezno določena.
črtano
Obrazložitev
Enaka kot pri predlogu spremembe 1.
Predlog spremembe
12
Člen 3
Sklad prispeva k pospeševanju trajnostnega razvoja podeželja na območju Skupnosti ter v duhu dopolnjevanja znotraj skupne kmetijske politike pripomore k politikam tržne in dohodkovne podpore, h kohezijski politiki in skupni ribiški politiki.
Sklad prispeva k pospeševanju trajnostnega razvoja podeželja na območju Skupnosti in k preprečevanju zmanjševanja števila prebivalstva na podeželskih območjih ter v duhu dopolnjevanja znotraj skupne kmetijske politike pripomore k politikam tržne in dohodkovne podpore, h kohezijski politiki, politikam o socialni vključenosti, nediskriminaciji, spodbujanju enakih možnosti in skupni ribiški politiki.
Predlog spremembe
13
Člen 4, odstavek 1, točka (c)
(c) izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih in spodbujanje diverzifikacije gospodarskih dejavnosti.
(c) izboljšanje kakovosti življenja in kulturnega razvoja na podeželskih območjih in spodbujanje razvoja in diverzifikacije gospodarskih dejavnosti.
Obrazložitev
Izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih ne bo doseženo le s pospeševanjem novih gospodarskih dejavnosti. Pomembno je tudi spodbujati razvoj obstoječih gospodarskih dejavnosti.
Predlog spremembe
14
Člen 5, odstavek 2
2. Komisija in države članice zagotovijo, da se pomoč iz Sklada in držav članic sklada z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske in socialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada.
2. Komisija in države članice zagotovijo, da se pomoč iz Sklada in držav članic sklada z dejavnostmi, politikami in prednostnimi nalogami Skupnosti. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske in socialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada in okoljske politike .
Predlog spremembe
15
Člen 5, odstavek 2
2. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske in socialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada.
2. Pomoč iz Sklada mora biti v skladu s cilji gospodarske, socialne in teritorialne kohezije, še posebej pa v skladu s cilji Evropskega ribiškega sklada.
Obrazložitev
Omeniti je treba teritorialni vidik evropske kohezijske politike.
Predlog spremembe
16
Člen 7
Države članice so odgovorne za izvajanje programov za razvoj podeželja na ustrezni ravni glede na njihove institucionalne dogovore. Ta odgovornost se izvaja v skladu s to uredbo.
Države članice so odgovorne za izvajanje programov za razvoj podeželja na ustrezni ravni glede na njihove institucionalne dogovore in pravila o subsidiarnosti, kot so določena v Pogodbi o sprejetju Ustave za Evropo . Ta odgovornost se izvaja v skladu s to Uredbo.
Obrazložitev
Nova Evropska ustava, ki jo je sprejel Evropski parlament, poudarja specifično vlogo nacionalnih parlamentov in regij. To pomeni, da nacionalni institucionalni dogovori vključujejo posebno sodelovanje v nacionalnem, regionalnem in lokalnem okviru.
Predlog spremembe
17
Člen 8, naslov
Enakost med moškimi in ženskami
Prepoved razlikovanja
Obrazložitev
Zagotavlja skladnost s predlogom spremembe 6, ki ga vloži pripravljavec mnenja.
Predlog spremembe
18
Člen 8, odstavek 1
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami na različnih stopnjah izvajanja programa.
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacijo iz razlogov, naštetih v členu 13 Pogodbe, na različnih stopnjah izvajanja programa.
Obrazložitev
Potreba, da nediskriminacijska politika vključuje vse kategorije, ne le spol.
Predlog spremembe
19
Člen 11, odstavek 1
1. Država članica predloži nacionalni strateški načrt, v katerem določi prednostne cilje Sklada in zadevne države članice, pri tem pa upošteva strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja, natančno določene cilje ter prispevek iz Sklada in drugih finančnih virov.
1. Država članica predloži nacionalni strateški načrt, v katerem določi prednostne cilje Sklada ter zadevnih države članice in regij , pri tem pa upošteva rezultate, izkušnje in ocene regionalnih organov ter prispevke s strani regionalnih in lokalnih organov, strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja, natančno določene cilje ter prispevek iz Sklada in drugih finančnih virov.
Obrazložitev
Uredba mora upoštevati načelo subsidiarnosti in dejstvo, da je v nekaterih državah članicah pristojnost za razvoj podeželja razdeljena in ne leži izključno v rokah centralne vlade.
Predlog spremembe
20
Člen 11, odstavek 1
1. Država članica predloži nacionalni strateški načrt, v katerem določi prednostne cilje Sklada in zadevne države članice, pri tem pa upošteva strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja, natančno določene cilje ter prispevek iz Sklada in drugih finančnih virov.
1. Država članica predloži nacionalni strateški načrt, v katerem določi prednostne cilje Sklada in zadevne države članice, pri tem pa upošteva rezultate, izkušnje in ocene regionalnih organov ter prispevke s strani regionalnih in lokalnih organov, strateške smernice Skupnosti za razvoj podeželja, natančno določene cilje ter prispevek iz Sklada in drugih finančnih virov.
Obrazložitev
Nacionalni strateški načrt mora odražati upravne izkušnje na več ravneh v zvezi s kmetijsko družbo. V tem primeru subsidiarnost pomeni, da je treba upoštevati izkušnje regionalnih in lokalnih organov; sčasoma je treba zatreti težnje k renacionalizaciji. Potreben je pristop od spodaj navzgor.
Predlog spremembe
21
Člen 11, odstavek 3, točka (e)
(e) sredstva za zagotavljanje usklajevanja z ostalimi instrumenti SKP ter kohezivno politiko;
(e) sredstva za zagotavljanje usklajevanja z ostalimi instrumenti SKP, z Evropskim ribolovnim skladom, s programom LIFE + ter kohezivno politiko;
Predlog spremembe
22
Člen 11, odstavek 3, točka (g a) (novo)
(ga) pregled, kako načrt prispeva k socialni vključenosti in nediskriminaciji
Obrazložitev
Potreba, da načrt odraža vse pomembne cilje Skupnosti.
Predlog spremembe
23
Člen 11a, odstavek 2 a (novo)
2a. Države članice zaključijo te naloge v določenem roku, dogovorjenem s Komisijo, da preprečijo kakršno koli nepotrebno zamudo pri oblikovanju operativnega programa.
Obrazložitev
Nekatere države članice in vladni oddelki so po nepotrebnem zamujali pri vzpostavljanju raznih mehanizmov, ki so potrebni za izvajanje programov financiranja. To je v veliki meri obremenilo sposobnost upravnega organa, da bi dosegel cilje porabe. Države članice in njihovi vladni oddelki morajo delovati v skladu z dogovorjenimi roki za vzpostavitev programa, da se prepreči, da bi se to v prihodnosti ponovilo.
Predlog spremembe
24
Člen 14, odstavek 2
2. Država članica lahko predloži samo en program za vse njeno območje ali pa programe za vsako posamezno regijo.
2. Država članica lahko predloži samo en program za vse njeno območje ali pa programe za vsako posamezno regijo , lahko pa predloži tudi nacionalni program za določene ukrepe in regionalne programe za druge ukrepe, ki morajo biti prilagojeni posebnim sektorskim ali geografskim značilnostim posameznih regij.
Obrazložitev
Treba je sprejeti tisto pravilo, ki omogoča največ koristi iz ukrepov za razvoj podeželja. V skladu z načelom subsidiarnosti se sprejema ukrepe na tisti ravni, ki se šteje za najprimernejšo, pri tem pa je treba upoštevati način, kako so pristojnosti in odgovornosti organizirane in dodeljene v vsaki državi članici EU.
Predlog spremembe
25
Člen 15, točka (g)
(g) informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki jih financirajo drugi instrumenti SKP v okviru kohezivne politike in Evropskega ribolovnega sklada
(g) podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki jih financirajo drugi instrumenti SKP , kohezivna politika , program LIFE + in Evropski ribolovni sklad
Predlog spremembe
26
Člen 16
Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnih ciljev I in III, ki so opisani v oddelkih I in III, poglavja I naslova IV ter 25 % celotnega prispevka Sklada za program prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I.
Finančni prispevek Skupnosti k vsakemu od treh ciljev iz člena 4 krije najmanj 15 % celotnega prispevka Sklada za programe prednostnih ciljev I in III, ki so opisani v oddelkih I in III, poglavja I naslova IV ter 25 % celotnega prispevka Sklada za programe prednostnega cilja II, ki je opisan v oddelku II poglavja I. To ravnotežje med tremi cilji zagotavlja, da se večsektorski in večnamenski pristop, ki ga izbere Komisija, upošteva in omogoča, da politika za razvoj podeželja izpolnjuje potrebe podeželskih območij .
Obrazložitev
Prvi dve spremembi sta namenjeni odpravi tipkarskih napak, do katerih je prišlo v tem pomembnem členu in zaradi katerih je težko razumljiv.
Besedilo novega stavka dodatno poudarja pomen predloga, po katerem se minimalna sredstva dodelijo različnim ciljem z namenom, da se ustvari ravnotežje med sektorsko in teritorialno razsežnostjo ter da se zagotovi, da politika za razvoj podeželja ne daje prednosti kmetijstvu.
Predlog spremembe
27
Člen 17
1. Programe za razvoj podeželja določi država članica v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 6.
1. Programe za razvoj podeželja določi država članica v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 6. Vsaka država članica oblikuje in objavi načrt posvetovanja in v nadaljevanju, preden predloži strateške načrte, predloži poročilo o naravi in rezultatih postopka posvetovanja.
Obrazložitev
Transparentnost v zvezi s posvetovanji je ključnega pomena, vendar je treba pravočasno objaviti rezultat posvetovanja, da se omogoči sprejetje ukrepov v primeru ugotovljenih nepravilnosti.
Predlog spremembe
28
Člen 17, odstavek 1
1. Programe za razvoj podeželja določi država članica v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 6.
1. Programe za razvoj podeželja določi država članica v skladu z njenimi institucionalnimi strukturami v tesnem sodelovanju s partnerji iz člena 6.
Obrazložitev
Uredba mora upoštevati načelo subsidiarnosti in dejstvo, da je v nekaterih državah članicah pristojnost za razvoj podeželja razdeljena in ne leži izključno v rokah centralne vlade.
Predlog spremembe
29
Člen 19, točka (b), točka (v) a (novo)
(va) uporaba finančno–inženirskih orodij,
Obrazložitev
Ukrepi, oblikovani za prestrukturiranje in razvoj davčnih možnosti in za spodbujanje inovacij, morajo oblikovati finančno–inženirska orodja, kot so skladi rizičnega kapitala in drugi premični skladi, skladi za podeželsko lastnino ter jamstveni skladi in skladi vzajemnega jamstva.
Predlog spremembe
30
Člen 19, točka (b), točka (v) b (novo)
(vb) razvoj na podlagi poskusov;
Obrazložitev
Ukrepi, oblikovani za prestrukturiranje in razvoj davčnih možnosti in za spodbujanje inovacij, morajo podpirati razvoj na podlagi poskusov z namenom načrtovanja novih izdelkov, proizvodnih metod in tehnologij ter organizacijskih in upravljalnih metod ali izboljšanja izdelkov, tehnologij in metod, ki so že v proizvodnji ali uporabi.
Predlog spremembe
31
Člen 19, točka (c), točka (ii)
(ii) podporo kmetov , ki so vključeni v programe za kakovost živil,
(ii) podporo kmetom in skupinam proizvajalcev, ki so vključeni v programe za kakovost živil,
Predlog spremembe
32
Člen 19, točka (c), točka (iii)
(iii) podporo skupinam proizvajalcev za izvajanje informacijske in promocijske dejavnosti pri proizvodih, ki so vključeni v program za kakovost živil;
(iii) podporo zadrugam /skupinam proizvajalcev za izvajanje informacijske in promocijske dejavnosti pri proizvodih, ki so vključeni v program za kakovost živil;
Obrazložitev
Zadruge imajo dolgo in učinkovito vlogo pri regionalnem razvoju, zato jih je treba podpreti.
Predlog spremembe
33
Člen 19, točka (c), točka (iii a) (novo)
(iiia) pomožne pobude, kot so trgi lokalnih kmetov in lokalni nabavni programi za kakovost živil
Predlog spremembe
34
Člen 21, odstavek 1, točka c
(c) ki predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih kmetijskih dejavnosti.
(c) ki predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih kmetijskih dejavnosti, vključno z inovativnimi pobudami .
Predlog spremembe
35
Člen 22, odstavek 2, pododstavek 2, točka (b) a (novo)
(ba) posameznik ali kolektiv, ki prevzame sproščena zemljišča in jih nameni za nekmetijsko rabo (nekmetijski prevzemnik), kakršno je gozdarstvo ali ustvarjanje naravnih rezervatov na način, ki je združljiv z varstvom ali izboljševanjem kakovosti okolja in naravnega sveta.
Obrazložitev
Treba je sestaviti določbo za zemljišče, ki se prenese na posameznike ali organizacije, ki niso vključeni v kmetijstvo.
Predlog spremembe
36
Člen 22, odstavek 3
3. Celotno obdobje trajanja podpore za predčasno upokojitev ne sme presegati obdobja 10 let tako za prenosnika kot tudi za kmetijskega delavca. Čas trajanja podpore je omejen na 70. rojstni dan prenosnika in običajno upokojitveno starost kmetijskega delavca.
3. Celotno obdobje trajanja podpore za predčasno upokojitev ne sme presegati obdobja 15 let tako za prenosnika kot tudi za kmetijskega delavca. Čas trajanja podpore je omejen na 75. rojstni dan prenosnika in običajno upokojitveno starost kmetijskega delavca.
Obrazložitev
Trenutni pogoji v zvezi s starostjo prenosnika (75 let) in časom trajanja podpore (15 let) morajo ostati veljavni.
Predlog spremembe
37
Člen 25, odstavek 1, točka (a)
(a) ki izboljšajo splošno delovanje kmetije
(a) ki izboljšajo splošno delovanje kmetije z inovativnimi proizvodnimi metodami ali kako drugače
Predlog spremembe
38
Člen 27, odstavek 1, pododstavek 2
Pri naložbah, ki so bile izvedene iz potrebe po uskladitvi s standardi Skupnosti, se pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so jih izvedla mikropodjetja, kakor je določeno v odstavku 2 , in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. V slednjem primeru se lahko zagotovi podaljšan plačilni rok, ki ne presega 36 mesecev od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standarda za podjetje obvezno.
Pri naložbah, ki so bile izvedene iz potrebe po uskladitvi s standardi Skupnosti, se pomoč lahko dodeli samo za tiste, ki so jih izvedla mikropodjetja in majhna podjetja v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES , in so bile izvedene z namenom izpolnjevanja na novo uvedenih standardov Skupnosti. V slednjem primeru se lahko zagotovi podaljšan plačilni rok, ki ne presega 36 mesecev od datuma, s katerim je bilo upoštevanje standarda za podjetje obvezno.
Predlog spremembe
39
Člen 27, odstavek 2
2. Podpora iz odstavka 1 je omejena na mikropodjetja in majhna podjetja v skladu s pomenom priporočila Komisije 2003/361/ES. V primeru gozdarske proizvodnje je podpora omejena na mikropodjetja.
črtano
Obrazložitev
Pomoč mora biti na voljo vsem podjetjem ne glede na njihovo velikost in vrsto zadevne naložbe.
Predlog spremembe
40
Člen 29, odstavek 1, pododstavek 2
Ti standardi morajo biti na novo dodani državni zakonodaji in naložiti nove obveznosti ali omejitve pri kmetovanju, ki pomembno vplivajo na običajne operativne stroške kmetije in zadevajo veliko število kmetov .
Ti standardi morajo biti na novo dodani državni zakonodaji in naložiti nove obveznosti ali omejitve pri kmetovanju, ki pomembno vplivajo na običajne operativne stroške kmetije.
Obrazložitev
Če zakonodaja Skupnosti vpliva na „veliko število kmetov“ ali ne, mora določba za pomoč tem zadevnim kmetom še vedno ostati.
Predlog spremembe
41
Člen 34, točka (a), točka (v a) (novo)
(va) podporo za ohranitev redkih pasem živine iz posebnih regij.
Obrazložitev
To je pomembno kot pravo merilo vrednosti z okoljskega vidika in z vidika ohranitve vrst.
Predlog spremembe
42
Člen 37, odstavek 4, pododstavek 1 a (novo)
Za spodbuditev prometa se lahko izplačila v prikrajšanih regijah povečajo za 20 %.
Obrazložitev
Ob upoštevanju pomembnosti kmetijsko-okoljskih sporazumov za upravljanje podeželja je nujno še naprej spodbujati sodelovanje pri takih sporazumih .
Predlog spremembe
43
Člen 39, odstavek 2a (novo)
2a. Presodijo se vplivi ukrepov za pogozdovanje, ki jih določijo države članice ali regionalni organi in ki so predlagani v tem oddelku, za zagotovitev skladnosti z okoljsko politiko EU.
Predlog spremembe
44
Člen 45, odstavek 2 a (novo) in 2 b (novo)
2 a. Izplačila kmetom se izvajajo ob upoštevanju:
– ohranjanja in izboljšanja ekološke stabilnosti gozdov na območjih, na katerih je ekološka in zaščitna funkcija teh gozdov v javnem interesu in na katerih so stroški ukrepov za varstvo in obnovo gozdov večji od dobička, pridobljenega pri njihovem izkoriščanju,
– ohranitve protipožarnih presek s kmetijskimi ukrepi.
2 b. Pomoč iz odstavka 2a mora kriti dejanske stroške ukrepov in se zagotoviti pod pogojem, da zadevni gozdovi izvajajo ekološko in zaščitno funkcijo na trajnostni osnovi, da se ukrepi za izvajanje določijo v obliki pogodbe in da so stroški tega opredeljeni istočasno.
Obrazložitev
Ukrepi za preprečevanje požarov so zelo pomembni kot sredstvo ohranjanja gozdnatih območij Evrope, ki se stalno krčijo. Kmetje morajo imeti ključno vlogo pri preprečevanju gozdnih požarov, zato pomoč iz Uredbe 1257/99 ne sme biti namenjena zgolj zaščiti – pojasniti jo je treba tudi za omogočanje kritja dejanskih stroškov previdnostnih ukrepov.
Predlog spremembe
45
Člen 45, odstavek 2 c (novo)
Komisija v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe predloži strateške smernice za izvajanje ukrepov za preprečevanje požarov, določenih v Uredbi, v skladu s previdnostnimi ukrepi, ki se izvajajo z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta št. (...) o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+). Države članice sestavijo ali ustrezno prilagodijo nacionalne in/ali regionalne programe v zvezi z optimiranjem protipožarnih ukrepov.
Obrazložitev
Oblikovati je treba različne skupne cilje za preprečevanje požarov, da se optimirajo prizadevanja za boj proti gozdnim požarom, ker takšni požari pogosto prizadenejo več kot eno državo. Nacionalni in/ali regionalni programi se sestavijo, obstoječi (ki so v nekaterih primerih zastareli) se posodobijo, različne uredbe Skupnosti, ki določajo ukrepe za preprečevanje požarov, se jasno uskladijo.
Predlog spremembe
46
Člen 47, odstavek 1
1. Države članice določijo območja, ki izpolnjujejo pogoje za izplačila, določena v členu 34(a)(I), (ii) in (iii) ter (b)(i), (iii), (iv) in (vi) tega člena, z upoštevanjem določb iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.
1. Države članice v skladu s svojo institucionalno strukturo določijo območja, ki izpolnjujejo pogoje za izplačila, določena v členu 34(a)(I), (ii) in (iii) ter (b)(i), (iii), (iv) in (vi) tega člena, z upoštevanjem določb iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 tega člena.
Obrazložitev
Uredba mora upoštevati načelo subsidiarnosti in dejstvo, da je v nekaterih državah članicah pristojnost za razvoj podeželja razdeljena in ne leži izključno v rokah centralne vlade.
Predlog spremembe
47
Člen 47, odstavek 3, točka (b)
(b) ali če se prištevajo k območjem, ki imajo posebne pomanjkljivosti ter je na njih treba nadaljevati z upravljanjem zemljišč, da bi ohranili ali izboljšali okolje, vzdrževali podeželje in ohranili turistični potencial območij ali da bi zaščitili obalo.
(b) ali če se prištevajo k območjem, ki imajo posebne pomanjkljivosti (zlasti takšne v človeški naravi, npr. nizka gostota prebivalstva) ter je na njih treba nadaljevati z upravljanjem zemljišč, da bi ohranili ali izboljšali okolje, vzdrževali podeželje in ohranili turistični potencial območij ali da bi zaščitili obalo.
Predlog spremembe
48
Člen 49, točka (a), točka (i)
(i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti.
(i) diverzifikacijo na nekmetijske dejavnosti , vključno s kmetijskimi dejavnostmi .
Predlog spremembe
49
Člen 49, točka (a), točka (ii)
(ii) podporo za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema,
(ii) podporo za ustanavljanje, ponovni zagon in razvoj mikropodjetij – in malih podjetij vključno z družinskimi podjetji – z namenom spodbujanja podjetništva in razvoja ekonomskega sistema,
Predlog spremembe
50
Člen 49, točka (a), točka (iii)
iii) spodbujanje turizma,
iii) spodbujanje trajnostnega turizma,
Obrazložitev
Opredelitev mikropodjetij je preozka in preveč omejuje področje podpore. Vključitev malih podjetij bi omogočila podporo podjetij z največ 49 delavci. Na podeželskih območjih podjetje takšnega obsega šteje za srednje velikega delodajalca in je lahko koristno pri spodbujanju lokalnega in regionalnega gospodarstva.
Komisija sodeluje z udeleženci v turistični industriji v smeri Agende 21 za trajnostni turizem. Zato je treba zaradi skladnosti pojasniti, da se bodo sredstva EU uporabljala le za podporo projektov trajnostnega turizma.
Predlog spremembe
51
Člen 49, točka a, točka (iv a) (novo)
(iva) podporo za večjo udeležbo žensk v podeželskem gospodarstvu;
Obrazložitev
Ženske imajo pomembno vlogo pri raznovrstnosti podeželskega gospodarstva, vendar se pogosto srečujejo s posebnimi težavami, kot je omejen dostop do kapitala. Ta predlog spremembe omogoča podporo ukrepom za odstranitev teh ovir.
Predlog spremembe
52
Člen 49, točka a, točka (iv b) (novo)
(ivb) podporo za razvoj informacijske družbe.
Obrazložitev
Informacijska družba je za raznovrstnost podeželskega gospodarstva bistvena, vendar veliko podeželskih območij nima dostopa do širokopasovnih satelitskih komunikacij itd. Ta uredba bi lahko pomagala premostiti digitalno vrzel in narediti podeželska področja privlačnejša za nova podjetja ter omogočila obstoječim podjetjem prodor na nove trge in jim tako pomagala zagotoviti sposobnost preživetja.
Predlog spremembe
53
Člen 49, točka (b), točka (i)
(i) ključne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo,
(i) ključne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, vključno s podeželskim prevozom in infrastrukturo, kot so ceste, infrastruktura za pomorsko nujno posredovanje, oskrba z vodo, odstranjevanje odpadkov in oskrba z energijo, ki jo je treba spodbujati,
Obrazložitev
Podeželski prevoz na redko poseljenih območjih, vključno s trajektnimi nujnimi potmi med otoki in zaledjem, je ključna storitev in jo je treba subvencionirati v okviru katerega koli programa za razvoj podeželja. Brez konkurenčne infrastrukture ne more biti uravnoteženega regionalnega in podeželskega razvoja.
Predlog spremembe
54
Člen 49, točka (d)
(d) Ukrep za pridobitev znanja in motivacije, z namenom priprave in izvajanja lokalne strategije razvoja.
(d) Ukrep za pridobitev znanja , motivacije in organizacije za spodbujanje dejavnosti iz točk (a) in (b) tega člena , z namenom priprave in izvajanja lokalne strategije razvoja.
Obrazložitev
Spodbujanje dejavnosti, ki so značilne za podeželsko gospodarstvo in ki spodbujajo kakovost življenja na podeželskih območjih, pomaga širiti ozaveščenost najboljših praks, ustvarja dobičke iz turizma in nagrajuje tiste, ki so sodelovali v takšnih dejavnostih.
Predlog spremembe
55
Člen 51, naslov
Podpora za ustanovitev in razvoj podjetja
Podpora za ustanovitev , ponovni zagon in razvoj podjetja
Predlog spremembe
56
Člen 52, točka (c a) (novo)
(ca) posebnemu poklicnemu usposabljanju za turistični sektor na področjih, kot sta potrošniške storitve in razvoj izdelkov.
Obrazložitev
Podeželska območja lahko nudijo naravno dediščino in druge zanimivosti. Vseeno sposobnost lokalne turistične industrije uporabiti te zanimivosti na trajnosten način in zagotoviti turistu kakovostno izkušnjo pogosto ovira slabo opravljanje storitev in/ali neustrezen razvoj izdelkov. Medtem ko se člen 56 lahko sklicuje na „poklicno usposabljanje“, se je treba posebej sklicevati na usposabljanje v turističnem sektorju.
Predlog spremembe
57
Člen 54
Podpora, ki je določena v členu 49(b)(i), je namenjena vzpostavitvi osnovnih storitev, ki se nanašajo na vas ali skupino vasi ter odgovarjajočo manjšo infrastrukturo.
Podpora, ki je določena v členu 49(b)(i), je namenjena vzpostavitvi osnovnih storitev, ki se nanašajo na vas ali skupino vasi ter odgovarjajočo manjšo infrastrukturo. Odvisno od potreb lokalnega območja, lokalnega prebivalstva in tistih, ki so dejavni na družbeno-gospodarskem področju, je takšna podpora lahko v obliki varstvenih storitev za majhne otroke in starejše, subvencioniranih najemniških stanovanj, ki so jih zgradile lokalne oblasti, kulturnih središč in izboljšav javnega prevoza in infrastrukture.
Obrazložitev
Dostopnost in preskrba lokalnega prebivalstva in tistih, ki so dejavni na družbeno-gospodarskem področju, s ključnimi storitvami so dejavniki, zaradi katerih so podeželska območja bolj privlačna.
Predlog spremembe
58
Člen 58
Ukrepi, ki so navedeni v členu 49, se izvajajo v okviru lokalnih strategij razvoja.
Ukrepi, ki so navedeni v členu 49, se izvajajo v okviru lokalnih strategij razvoja z aktivnim sodelovanjem lokalnih oblasti na vseh ravneh.
Obrazložitev
Pripomba pripravljavke osnutka o predlogu spremembe, ki ga je vložila v ta odstavek, da „bo zagotovitev aktivnega sodelovanja lokalnih oblasti pri EKSRP omogočila obsežnejši in skladnejši pristop k razvoju številnih podeželskih območij“, je popolnoma pravilna, vendar pa je zaradi osveščenosti lokalnih oblasti o težavah, posebnih značilnostih in prednostih teh področij pomembno, da se v postopku načrtovanja upošteva tudi njihove ideje in znanje.
Predlog spremembe
59
Člen 60, točka (a)
(a) območne programe, ki so namenjeni ustreznemu podobmočnemu podeželskemu ozemlju;
(a) območne programe, ki so namenjeni ustreznemu in primernemu podobmočnemu podeželskemu ozemlju;
Obrazložitev
Pristop k razvoju podeželja, ki temelji na kmetijstvu, se mora razviti in zagotoviti določitev ustreznih razvojnih projektov, ki temeljijo na kmetijstvu. Primernost področja ukrepanja je zato treba dokazati glede na skupne interese in teritorialno kohezijo .
Predlog spremembe
60
Člen 61, odstavek 1, točka (b)
(b) sestavljati jih mora skupina, ki je že usposobljena za pobudi LEADER II ali LEADER+ oziroma za pristop LEADER ali pa so nova skupina, ki zastopa partnerje iz raznih lokalnih socialno-ekonomskih sektorjev. Na ravni odločanja morajo ekonomski in socialni partnerji, med drugim tudi kmetijske zveze, kmetice, mladina in druge zveze, predstavljati vsaj 50 % lokalnega partnerstva;
(b) sestavljati jih mora skupina, ki je že usposobljena za pobudi LEADER II ali LEADER+ oziroma za pristop LEADER ali pa so – kjer ni takih skupin – nova skupina, ki zastopa partnerje iz raznih lokalni socialno-ekonomskih sektorjev; v tem primeru mora nova skupina izkoristiti izkušnje lokalnih skupin, ki so izvedle pobudi LEADER II in LEADER +. Na ravni odločanja morajo ekonomski in socialni partnerji, med drugim tudi kmetijske zveze, kmetice, mladina in druge zveze, predstavljati vsaj 50 % lokalnega partnerstva;
Obrazložitev
Da bodo programi uspešni, je bistveno izkoristiti izkušnje, pridobljene na ravni lokalne skupine.
Predlog spremembe
61
Člen 67, odstavek 2, pododstavek 1
2. Na pobudo držav članic lahko Sklad za vsak program za razvoj podeželja financira pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, informacijske in nadzorne dejavnosti pri podpori programa.
2. Na pobudo držav članic lahko Sklad za vsak program za razvoj podeželja financira pripravo, upravljanje, spremljanje, vrednotenje, informacijske in nadzorne dejavnosti pri podpori programa ter pri tem podpira sodelovanje članov partnerstva, posebno civilno družbo in nevladne organizacije .
Obrazložitev
Treba je zagotoviti sodelovanje civilne družbe in nevladnih organizacij pri delovanju teh skladov.
Predlog spremembe
62
Člen 68, odstavek 1
V skladu s členom 67(1) se z namenom povezovanja nacionalnih omrežij, organizacij in uprav, ki delujejo na področju razvoja podeželja na ravni Skupnosti, vzpostavi Evropsko omrežje za razvoj podeželja.
V skladu s členom 67(1) se z namenom povezovanja nacionalnih omrežij, organizacij in uprav, ki delujejo na področju razvoja podeželja na ravni Skupnosti, nemudoma vzpostavi Evropsko omrežje za razvoj podeželja.
Obrazložitev
Ne sme priti do ponovitve zamud v zadnjem programskem obdobju pri ustanavljanju številnih nacionalnih omrežij LEADER, LEADER + in LEADER II.
Predlog spremembe
63
Člen 69, naslov
Nacionalno podeželsko omrežje
Nacionalno omrežje organizacij za podeželje in podeželska območja
Obrazložitev
Ker se izraz „podeželski“ ne sme razumeti le kot „kmetijski“, mora biti jasno, da se nanaša na več organizacij v širšem „podeželskem“ prostoru. Število organizacij in uprav, ki sodelujejo pri razvoju podeželja v vsaki državi, je lahko zelo veliko, kar lahko pomeni, da obstaja tveganje za neučinkovito obveščanje. Lahko pa bi bilo bolj učinkovito, če bi zadevne stranke določile nekatere organizacije in uprave, ki bi jih zastopale, in bi tako izboljšale nadaljnjo organizacijo podatkov.
Predlog spremembe
64
Člen 69, odstavek 1
1. Vsaka država članica ustanovi nacionalno podeželsko omrežje, ki združuje vse organizacije in upravne organe, ki sodelujejo pri razvoju podeželja.
1. Vsaka država članica nemudoma ustanovi nacionalno podeželsko omrežje, ki združuje vse organizacije in upravne organe, ki sodelujejo pri razvoju podeželja.
Obrazložitev
Ne sme priti do ponovitve zamud pri ustanavljanju številnih nacionalnih omrežij.
Predlog spremembe
65
Člen 72, odstavek 3, točka (a)
a) IVA,
a) IVA recuperável ,
a) DDV,
a) vračljivi DDV,
Obrazložitev
Nevračljivi DDV mora biti upravičen.
Predlog spremembe
66
Člen 72, odstavek 3, točka c
(c) odkup zemljišča, katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti.
(c) odkup zemljišča, katerega znesek presega 10 % vseh upravičenih izdatkov pri zadevni dejavnosti , razen v primeru dejavnosti varstva okolja in če je v programih, ki jih je sprejela Komisija, določen višji odstotek .
Obrazložitev
Trenutni pogoji za urejanje upravičenosti odkupa zemljišča morajo ostati nespremenjeni.
Predlog spremembe
67
Člen 76, uvodni del in točka (a)
Za vsak program za razvoj podeželja država članica določi:
Za vsak program za razvoj podeželja država članica določi v skladu s svojo institucionalno ureditvijo :
(a) organ upravljanja, ki vodi program in je lahko javna ali zasebna nacionalna, regionalna ali lokalna organizacija, ki jo določi država članica, ali pa sama država članica, če opravlja to nalogo;
(a) organ upravljanja, ki vodi program in je lahko javna ali zasebna nacionalna, regionalna ali lokalna organizacija, ki jo določi država članica, v skladu s svojo institucionalno ureditvijo, ali pa sama država članica, če opravlja to nalogo;
Obrazložitev
Uredba mora upoštevati načelo subsidiarnosti in dejstvo, da je v nekaterih državah članicah pristojnost za razvoj podeželja razdeljena in ne leži izključno v rokah centralne vlade .
Predlog spremembe
68
Člen 77, odstavek 1(a)
(a) zagotavljati, da so dejavnosti, ki se financirajo, izbrane v skladu z merili, ki se uporabljajo v programu za razvoj podeželja, ter da se v celotnem obdobju njihovega izvrševanja dopolnjujejo z veljavnimi državnimi pravili in pravili Skupnosti ter njenih politik;
(a) zagotavljati, da so dejavnosti, ki se financirajo, izbrane v skladu z merili, ki se uporabljajo v programu za razvoj podeželja, ter da se v celotnem obdobju njihovega izvrševanja dopolnjujejo z veljavnimi državnimi pravili in pravili Skupnosti ter njenih politik; ta veljavna pravila Skupnosti in nacionalna pravila ne smejo biti prestroga ali dolgotrajna, ter morajo dovoliti stopnjo prilagodljivosti, ki ni v nasprotju s splošnimi smernicami politike EU;
Predlog spremembe
69
Člen 80, odstavek 2, točka a
(a) možne upravičence, strokovna združenja, ekonomske in socialne partnerje, organizacije za spodbujanje enakosti spolov in nevladne organizacije obvešča o možnostih, ki jih nudi program, in o pravilih za pristop k finančni podpori programa;
(a) lokalne oblasti, možne upravičence, strokovna združenja, ekonomske in socialne partnerje, organizacije za spodbujanje enakosti spolov in nevladne organizacije obvešča o možnostih, ki jih nudi program, in o pravilih za pristop k finančni podpori programa;
Predlog spremembe
70
Člen 81, odstavek 1, pododstavek 3 a (novo)
Treba si je prizadevati za uporabo preprostega in razumljivega jezika v vsej dokumentaciji za zagotovitev učinkovitega sodelovanja vseh sodelujočih pri procesu spremljanja.
Obrazložitev
To bo zagotovilo učinkovitejše sodelovanje in boljšo sposobnost prispevanja k procesu kot člani nadzornih odborov.
Predlog spremembe
71
Člen 86
Letno poročilo o napredku
Dvoletno poročilo o napredku
1. Prvič leta 2008 in do 30. junija vsako leto mora organ upravljanja poslati Komisiji letno poročilo o napredku pri izvajanju programa. Organ upravljanja pošlje Komisiji zadnje letno poročilo o napredku pri izvajanju programa najkasneje do 30. junija 2016.
1. Prvič leta 2008 in do 30. junija vsake dve leti mora organ upravljanja poslati Komisiji dvoletno poročilo o napredku pri izvajanju programa. Organ upravljanja pošlje Komisiji zadnje letno poročilo o napredku pri izvajanju programa najkasneje do 30. junija 2016.
2. Vsako letno poročilo o napredku mora vsebovati naslednje elemente:
2. Vsako dvoletno poročilo o napredku mora vsebovati naslednje elemente:
Predlog spremembe
72
Člen 87, odstavek 1
Letni pregled programov
Dvoletni pregled programov
1. Vsako leto ob predložitvi letnega poročila o napredku Komisija in organ upravljanja pregledata glavne rezultate prejšnjega leta v skladu s postopki, ki so določeni v dogovoru z državo članico in organom upravljanja.
1. Vsake dve leti ob predložitvi dvoletnega poročila o napredku Komisija in organ upravljanja pregledata glavne rezultate prejšnjega leta v skladu s postopki, ki so določeni v dogovoru z državo članico in organom upravljanja.
Predlog spremembe
73
Člen 92
Rezerva Skupnosti za prednostni cilj LEADER
1. Znesek, ki se dodeli rezervi iz člena 70(2), se uporabi za podporo pri izvajanju pristopa LEADER v programih.
2. Izvajanje pristopa LEADER se oceni na podlagi objektivnih meril, med drugim na podlagi:
(a) prednosti, ki je dodeljena pristopu LEADER,
(b) ozemeljske razsežnosti pristopa LEADER,
(c) dosežene stopnje izvajanja prednostnega cilja LEADER,
(d) učinka finančnega vzvoda na zasebni kapital,
(e) rezultatov vmesnih vrednotenj.
črtano
Obrazložitev
Pripravljavka osnutka ne podpira ustanovitve rezervnega sklada LEADER.
Predlog spremembe
74
Priloga 1, 26(3)
Intenzivnost pomoči za povečanje gospodarske vrednosti gozdov
Intenzivnost pomoči za povečanje gospodarske vrednosti gozdov
· 50 % – zneska upravičene naložbe na območjih iz člena 34(a)(i), (ii) in (iii)
· 90 % – zneska upravičene naložbe na območjih iz člena 34(a)(i), (ii) in (iii)
· 40 % – zneska upravičene naložbe na drugih območjih
· 80 % – zneska upravičene naložbe na drugih območjih
· 75 % – zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah
· 100 % – zneska upravičene naložbe v najbolj oddaljenih regijah (območja iz člena 34(a)(ia))
Obrazložitev
Trenutna višina pomoči se mora ohraniti.
Predlog spremembe
75
Priloga I, 35(3)
· Najnižje izplačilo za prikrajšanost – 25 EUR – na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
· Najnižje izplačilo za prikrajšanost – 25 EUR – na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
· Najvišje izplačilo za naravno omejitev – 250 EUR – na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
· Najvišje izplačilo za prikrajšanost– 250 EUR – na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
· Najvišje izplačilo za območja z drugimi omejitvami – 150 EUR – na hektar kmetijskega zemljišča v uporabi
Obrazložitev
Najvišji znesek izplačila se ne sme razlikovati od območja do območja.
Predlog spremembe
76
Priloga I, 40(4), 41(4) in 42(3)
Intenzivnost pomoči za stroške ustanovitve
Intenzivnost pomoči za stroške ustanovitve
· 50 % – upravičenih stroškov na območjih iz člena 34(a)(i), (ii) in (iii)
· 90 % – upravičenih stroškov na območjih iz člena 34(a)(i), (ii) in (iii)
· 40 % – upravičenih stroškov na drugih območjih
· 80 % – upravičenih stroškov na drugih območjih
· 75 % – upravičenih stroškov v najbolj oddaljenih regijah
· 100 % – upravičenih stroškov v najbolj oddaljenih regijah (območja iz člena 34(a)(ia))
Obrazložitev
Trenutna višina pomoči mora ostati nespremenjena.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
Referenčni dokumenti
( KOM(2004)0490 – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS) )
Pristojni odbor
AGRI
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
REGI
17.11.2004
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec(-ka) mnenja Datum imenovanja
Marian Harkin
6.10.2004
Obravnava v odboru
15.3.2005
Datum sprejetja predlogov sprememb
21.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
40
0
6
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Adam Jerzy Bielan, Jana Bobošíková, Bairbre de Brún, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Konstantinos Hatzidakis, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Sérgio Marques, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, István Pálfi, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Bernard Poignant, Elisabeth Schroedter, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alfredo Antoniozzi, Bastiaan Belder, Ole Christensen, Emanuel Jardim Fernandes, Mirosław Mariusz Piotrowski
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP)
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0490 – C6‑0181/2004 – 2004/0161(CNS)
Pravna podlaga
člen 37, odstavek 2
Podlaga v Poslovniku
člen 51
Datum posvetovanja z EP
10.11.2004
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
AGRI 17.11.2004
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
BUDG 17.11.2004
REGI 17.11.2004
CONT 17.11.2004
Odbori, ki niso podali mnenja Datum sklepa
CONT 23.3.2005
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
--
Poročevalec (-ka) Datum imenovanja
Agnes Schierhuber 2.9.2004
Nadomeščeni(-a) poročevalec(-ka)
-
Poenostavljeni postopek Datum sklepa
-
Oporekanje pravni podlagi Datum mnenja JURI
Popravek finančne ocene stanja Datum mnenja BUDG
Posvetovanje z Ekonomsko-socialnim odborom Datum sklepa na zasedanju
14.12.2004
Posvetovanje z Odborom regij Datum sklepa na zasedanju
--
Obravnava v odboru
22.11.2004
15.3.2005
18.4.2005
26.4.2005
Datum sprejetja
26.4.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti: -
vzdržani:
33
--
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Filip Adwent, Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Duarte Freitas, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Albert Jan Maat, Mairead McGuinness, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Kyösti Tapio Virrankoski, Janusz Wojciechowski
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Milan Horáček, Wiesław Stefan Kuc, Véronique Mathieu, Hans-Peter Mayer, Bogdan Pęk, Markus Pieper, Zdzisław Zbigniew Podkański
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Antonio Masip Hidalgo
Datum predložitve - A6
12.5.2005
A6‑0145/2005
Pripombe
--
