Kopenhagen: svet v boju s podnebnimi spremembami
Okolje
2009-12-09 - 21:19
Podnebna konferenca ZN v Kopenhagnu (COP15) se bo začela 7. decembra©BELGA_AFP_DDP_MICHAEL URBAN Od 7. decembra bodo vse oči obrnjene na konferenco v Kopenhagnu, na kateri bodo svetovni voditelji sprejemali globalni podnebni dogovor. EU je že naredila korake naprej: sprejela je podnebni sveženj s cilji "20-20-20 do 2020", s katerim se med drugim zavezuje, da bo do leta 2020 svoje izpuste CO2 zmanjšala za 30 odstotkov, če se bodo temu prilagodile tudi druge industrijsko razvite države. Ta pa naj bi skupaj s svežnjem o energetski učinkovitosti upočasnil globalno segrevanje.
Stroški podnebnih sprememb, tehnološki transfer, trgovanje z emisijami CO2 – vse to so vprašanja, ki bodo na pogajalski mizi v Kopenhagnu. Ali bodo razvite države sprejele pravno zavezujoče obveze in ali bodo najhitreje rastoče države sprejele svoje odgovornosti?
Evropski parlament je decembra 2008 potrdil podnebni zakonodajni sveženj EU. V skladu z njim naj bi EU do leta 2020 dosegla 20-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, 20-odstotno izboljšanje energetske učinkovitosti in 20-odstotna uporaba obnovljivih virov v celotni energetski porabi EU.
Cilj zakonodajnega paketa o energetski učinkovitosti je mobilizirati vodilne v EU, tako na politični kot na gospodarski ravni, da si prizadevajo za energetsko učinkovitejšo gradnjo, naprave, prevozna sredstva, energetske sisteme in drugo.
Evropski parlament je pretekli teden sprejel resolucijo, s katero evropske voditelje poziva, da mora EU še naprej ohraniti vodilno vlogo na področju boja proti podnebnim spremembam. Resolucija se zavzema, da bi na vrhu dosegli ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo vseboval cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov tako za industrijske države kot za dežele v razvoju, finančne zaveze za doseganje teh ciljev ter sankcije za kršitelje. Odlašanje z ukrepi bi pomenilo, da sprememb ne bo mogoče ustaviti.
Resolucija med drugim zahteva, da bi sporazum vseboval naslednje elemente:
Skupno znižanje emisij toplogrednih plinov v razvitih državah za leto 2020 glede na leto 1990 čim višje v razponu 25 - 40 odstotkov in dolgoročni cilj znižanja emisij v EU in ostalih razvitih državah vsaj za 80 odstotkov za leto 2050 glede na leto 1990.
Omejitev povečanja skupnih emisij v državah v razvoju na 15 do 30 odstotkov pod njihovo običajno rastjo, Kitajska, Indija in Brazilija pa bi se morale glede na svojo gospodarsko velikost obvezati k sprejetju podobnih ciljev glede zmanjšanja emisij kot industrializirane države.
Odgovornost razvitih držav, da zagotovijo zadostno, trajnostno in predvidljivo finančno in tehnično podporo državam v razvoju, ki jim bo omogočila, da se zavežejo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Za začetno obdobje 2010-2012 naj bi pomoč znašala vsaj 5 do 7 milijard evrov.
20091130FCS65642
København: poslanci za vodilno vlogo EU v boju proti podnebnim spremembam
©BELGA_AFP_ROMEO GACAD Evropski voditelji morajo na podnebnem vrhu v Københavnu pokazati politično odločnost, da bi lahko dosegli uspeh. Resolucija, ki jo je Parlament sprejel v sredo, se zavzema, da bi na vrhu dosegli ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo vseboval cilje za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov tako za industrijske države kot za dežele v razvoju, finančne zaveze za doseganje teh ciljev ter sankcije za kršitelje. Odlašanje z ukrepi bi pomenilo, da sprememb ne bo možno ustaviti.
Nekaj tednov pred konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15), kjer naj bi sklenili pogajanja o celovitem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012, so evropski poslanci pozvali voditelje držav in vlad članic, naj to temo postavijo na prvo mesto prednostnih nalog in dajo politični zgled. EU pa bi morala še naprej razvijati zunanjo podnebno politiko in z enoglasnim nastopom ohraniti vodilno vlogo na pogajanjih v okviru COP 15. Ob tem resolucija vnovič poudarja, da je treba do konca v Københavnu skleniti pravno zavezujoč sporazum z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013.
"Unija je prevzela vodilno vlogo v boju za zaščito podnebja in tako naj ostane tudi v Københavnu. Vztrajati moramo pri naši ponudbi - 30-odstotno zmanjšanje izpustov CO2 do leta 2020," je poudaril predsednik parlamentarnega odbora za okolje Jo Leinen (S&D, DE).
Resolucija, ki so jo poslanci potrdili s 516 glasovi za, 92 proti in 70 vzdržanimi glasovi, med drugim zahteva, da bi sporazum vseboval naslednje elemente:
Skupno znižanje emisij toplogrednih plinov v razvitih državah za leto 2020 glede na leto 1990 čim višje v razponu 25 - 40 odstotkov in dolgoročni cilj znižanja emisij v EU in ostalih razvitih državah vsaj za 80 odstotkov za leto 2050 glede na leto 1990.
Omejitev povečanja skupnih emisij v državah v razvoju na 15 do 30 odstotkov pod njihovo običajno rastjo, Kitajska, Indija in Brazilija pa bi se morale glede na svojo gospodarsko velikost obvezati k sprejetju podobnih ciljev glede zmanjšanja emisij kot industrializirane države.
Odgovornost razvitih držav, da zagotovijo zadostno, trajnostno in predvidljivo finančno in tehnično podporo državam v razvoju, ki jim bo omogočila, da se zavežejo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Za začetno obdobje 2010-2012 naj bi pomoč znašala vsaj 5 do 7 milijard evrov.
Skupni prispevek EU k prizadevanjem držav v razvoju za blažitev posledic in njihovim potrebam po prilagoditvi ne bi smel biti nižji od 30 milijard letno do 2020.
Za cilje za zmanjšanje emisij ter finančne zaveze veljati okrepljen sistem za spremljanje skladnosti, skupaj z mehanizmom zgodnjega opozarjanja in kaznimi, kot je umik prihodnjih dodeljenih količin.
V prihodnosti je oblikovati stroge standarde kakovosti projektov v okviru mehanizmov plačevanja nadomestil, da bi se izognili primerom, ko bi razvite države od držav v razvoju prevzemale nizkocenovne možnosti zmanjševanja.
Poslanci so tudi prepričani, da bo sporazum v Københavnu ponudil potrebno spodbudo za "zeleni New Deal", ki bo dal zagon trajnostni družbeni in gospodarski rasti, spodbudil okoljsko trajnostne tehnologije, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, zmanjšal porabo energije ter zagotovil nova delovna mesta in socialno kohezijo tako v razvitih državah kot v državah v razvoju.
Resolucija tudi poziva ZDA, naj določijo zavezujoče cilje, za katerimi so stremeli v predvolilnem boju, in s tem jasno sporočijo, da želijo vodilne razvite države nadaljevati boj proti podnebnim spremembam. Ob tem poudarja, da je zelo pomembno, da k temu prispeva tudi Indija in spoštuje odločitev Japonske, ki se je obvezala, da bo svoje izpuste do leta 2020 zmanjšala za 25 odstotkov ter pozdravlja pozitivne znake iz Kitajske. Sprejeta besedila
Jo Leinen: Evropa mora za varstvo podnebja globlje seči v žep
Nemški poslanec Jo Leinen (S&D) "Pri svojem nedavnem obisku v Washingtonu sem opazil veliko spremembo miselnosti glede politike, gospodarstva in podnebnih sprememb," je povedal Jo Leinen, predsednik Odbora za okolje. Zaradi zaostajanja ZDA pri varovanju okolja pa ostaja za decembrsko konferenco v Kopenhagnu še veliko odprtih vprašanj. Tudi dosedanji evropski predlogi financiranja varstva podnebja so preskromni, je v pogovoru za našo spletno stran pripomnil Leinen.
Nedavno ste se vrnili iz Washingtona, kjer ste se sestali s člani Kongresa ZDA. Kakšne signale ste dobili? Se bodo ZDA zavezale k ambicioznejšem zmanjšanju emisij in bo oblikovan transatlantski trg z ogljikom?
"Obamova administracija je zelo ambiciozna glede varstva podnebja, vendar so Američani prišli kar pozno. So zelo za Evropsko unijo in slišal sem, da Kongres za Kopenhagen ne bo pravočasno sprejel zakonodaje o varstvu podnebja. Torej odprtih vprašanj je še veliko.
Sem pa prepričan, da se v ZDA srečujemo s srednje in dolgoročnimi spremembami miselnosti glede politike in tudi tehnološke naravnanosti gospodarstva. Če bodo sprejeli te smernice, potem to pomeni, da želijo biti na vrhu, da želijo biti prvi. Tehnološko so v tekmi z Evropo."
Na konferenci v Kopenhagnu bo na dnevnem redu vrsta zanimivih tem: zmanjšanje emisij, financiranje varstva okolja, transfer tehnologij. Kaj menite, katera bo najtrši oreh?
"Dve sta posebno problematični. Prva so konkretni in zavezujoči cilji zmanjšanja emisij za industrijske države. Mislim, da bodo države v razvoju te cilje zahtevale, saj jih industrijske države že dvesto let zastrupljajo s toplogrednimi plini.
Druga tema je financiranje in prilagajanje varstvu okolja v državah v razvoju. Evropa, ZDA in Japonska se bodo morale konkretno izjasniti, kako globoko so pripravljene seči v žep."
Pretekli teden so voditelji EU pripravili "pogojni predlog", ki pa je manj ambiciozen, kot so zahteve Odbora EP za okolje. Ali bo imela EU ljub temu močno pogajalsko stališče?
"EU je do sedaj edina pripravila konkretne cilje za zmanjšanje CO2 in tudi finančni okvir za pomoč državam v razvoju. Ampak izidi Evropskega sveta ne zadostujejo, so namreč preskromni in preplahi. Treba se bo dodatno potruditi, da še pred Kopenhagnom pride do pravega akta solidarnosti med bogatimi in revnimi državami."
Jo Leinen Odločitve Sveta (v angleščini) Intervju: Za zaustavitev globalnega segrevanja je treba narediti več - Jo Leinen Odbor za okolje
Kopenhagen – mesto z visokimi ekološkimi standardi
©BELGA_AFP PHOTO_Adrian Dennis Predstavniki iz 192 držav v mestu morske deklice že tretji dan poskušajo oblikovati novi mednarodni sporazum o varovanju podnebja. V nadaljevanju vam podnebni vrh v Kopenhagnu predstavljamo v dejstvih in številkah, Poglejmo pa si tudi, kaj se skriva za kraticami, kot so COP15, IPCC, ETS, CCS in drugimi podnebnimi žargoni.
Pogajanj o varovanju podnebja se bo udeležilo približno 110 predsednikov držav in vlad. Tudi Evropski parlament bo tja poslal petnajstčlansko delegacijo, katere se bo udeležil tudi predsednik EP Jerzy Buzek.
12 dni v Kopenhagnu
COP15 je petnajsta konferenca članic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki se je začela 7. decembra in bo trajala 12 dni. Konferenca bo privabila približno 15 tisoč udeležencev.
Podnebna nevtralnost – COP15 bo podnebno nevtralen. Organizatorji bodo minimalizirali emisije toplogrednih plinov. Kot nadomestilo za neizogibne izpuste bodo izvedli projekt energetske učinkovitosti, s katerim bodo zmanjšali emisije CO2 in izboljšali kakovost zraka v Daki v Bangladešu, ki je enem najbolj onesnaženih mest na svetu.
Danski organizatorji poskušajo biti dober vzgled svetu. Doslej so že izvedli številne korake, kako državo narediti energetsko učinkovitejšo:
V središču Kopenhagna vozijo le električni avtobusi
Kopenhagen ima 350 kilometrov kolesarskih prog. Vsaki tretji meščan se vsak dan vozi na delo ali v šolo s kolesom.
Skoraj petina električne energije na Danskem prihaja iz vetrnih elektrarn.
Danska ministrica za podnebje in energetiko Connie Hedegaard je kandidatka za evropsko komisarko za okolje.
Limuzine za VIPs uporabljajo bio etanol iz rastlinskih odpadkov
Udeležencem bodo lahko zastonj uporabljali kolesa in javni transportni prevoz.
Sporočilo za javnost Delegacija EP Cop15 Božični kviz Unfccc IPCC Europarltv
SL
1
PHOTO
20091125PHT65303.jpg
SL
2
PHOTO
20091120PHT64932.jpg
SL
3
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=SL&LEG_ID=7
SL
4
PHOTO
20091104PHT63677.jpg
SL
5
LINK
/members/public/yourMep/view.do;jsessionid=53504AB5A5AD211021F7F3E3374BF437.node1?language=SL&partNumber=1&name=leinen&id=4262
SL
6
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/110889.pdf
SL
7
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/YourParliament.aspx?action=ViewVideo&PackageId=853a1597-264f-4d41-8da7-f9bace0cca6f
SL
8
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=SL&body=ENVI
SL
9
PHOTO
20090710PHT57932.jpg
SL
11
LINK
/climatechange/
SL
12
LINK
http://en.cop15.dk/news
SL
13
LINK
http://www.myspace.com/europeanparliament
SL
14
LINK
http://unfccc.int/2860.php
SL
15
LINK
http://www.ipcc.ch/
SL
16
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/yourParliament.aspx?action=viewVideo&packageId=4e85a055-85e1-41a3-933e-fd174665f7f1
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091207IPR66098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
