Teden : 10-01-2005(s)
EVROPSKI PARLAMENT
Urednica:
Tanja Rudolf
Sekretariat:
Viktorija Jeras
Tel. v Bruslju (32) 2 283 10 53
Tel. v Strasbourgu (33) 388 17 4897
Bruselj:
Strasbourg:
ASP 06D081
IP3F03/011
B-1047 Brussels
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 10 53
Tel. (33) 3 88 17 48 97
Fax (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 17 29 01
e-mail: TiskovnaSluzba-sl@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_sl.htm
Zaključek redakcije: 13.01.2005 ob 16:30
Politi č ne skupine
17.01.2005
PPE-DE
PSE
ALDE/ ADLE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Total
268
202
88
42
41
36
27
28
732
Politi č ne skupine
PPE-DE
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov
PSE
Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo
GUE/NGL
Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice
Verts/ALE
Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze
UEN
Skupina združenje za Evropo narodov
IND/DEM
Skupina neodvisnosti in demokracije
NI
Samostojni poslanci
Izjave
Minuta molka za žrtve Tsunamija
Izjavi Sveta in Komisije - Pomoč Evropske unije žrtvam velikega morskega vala ob potresu v AzijiPosledice cunamija z dne 26. decembra 2004Razprava: 10.01.2005Glasovanje: 13.01.2005
Predsednik Evropskega parlamenta je današnje zasedanje otvoril z minuto molka za žrtve in družine žrtev katastrofe v Aziji. Dejal je, da je prejšnji teden govoril s predsednikom Evropske komisije, g. Barrosom, o finančni pomoči Unije, saj Parlament kot soudeleženec v proračunskem postopku igra pomembno vlogo na tem področju. Komisija bo jutri odločala, ali naj prizadetim državam nameni 100 milijonov evrov sredstev pomoči iz rezerve za nujno pomoč. Predsednik Parlamenta je dodal, da sta se z g. Barrosom domenila, da se bosta konference donatorjev v Ženevi udeležila tudi dva poslanca EP.
Kar zadeva dnevni red plenarnega zasedanja, je g. Borrel potrdil, da bodo poslanci odločali o novem varuhu človekovih pravic jutri (torek, 11. 1. 2005). Jutri bo sledila tudi razprava o Ustavi za Evropo, o kateri bodo poslanci glasovali v sredo (12. 1. 2005).
Ustavne zadeve
Evropski poslanci na razpravi izrazili močno podporo Ustavi za Evropo
Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE/DE, ES)
Ustava za Evropo
Dok.: A6-0070/2004 /2005
Razprava: 11.01.2005
Glasovanje: 12.01.2005
Poslanci Evropskega parlamenta so danes razpravljali o poročilu poročevalcev Richard CORBETTA (PSE, UK) / Íñiga MÉNDEZA DE VIGA (PPE/DE, ES) o Evropski ustavi. Poslanec - poročevalec Corbett je dejal, da gre za "jasen dokument, ki bo jasno definiral, kaj je Unija, razjasnil vlogo njenih institucij, državljanom olajšal razumevanje in Uniji omogočil, da jo v svetu predstavlja en sam predstavnik, preko institucije zunanjega ministra EU". Evropska ustava tako prinaša "več demokracije", kot tudi več odgovornosti. Zaključil je rekoč, da Ustava "ni popolna, vendar kot kompromisni paket ponuja veliko izboljšav". Vodje političnih skupin so se načeloma opredelili za Ustavo, vendar bodo nekatere narodne delegacije poslancev kljub temu glasovale proti - to velja predvsem za pripadnike stranke angleških konservativcev v Evropskem parlamentu, ki so odločno proti Ustavi za Evropo.
Hans-Gert Poettering (EPP-ED, D) je najprej pozdravil dejstvo, da bodo o Evropski ustavi odločale tudi nove države članice, posebej tiste s komunistično preteklostjo. Dejal je, da so temelj Ustave vrednote, ki nas povezujejo, kot na primer subsidiarnost, solidarnost in pravna država - glede na to, da so vse omenjene vrednote omenjene v Ustavi, bo njegova poslanska skupina glasovala za. Kljub vsemu je g. Poettering obžaloval dejstvo, da v Ustavi ni omembe boga in krščanskih korenin Evrope, saj naj bi bilo to pomembno posebej v dialogu z islamskim svetom. Ne glede na to je dejal, da je ustavni projekt kompromis, v katerem ne morejo biti izpolnjena vsa pričakovanja vseh strani. Dodal je, da načelo delovanja EU tudi v prihodnosti ne sme biti interguvernamentalizem, temveč skupno delovanje EU institucij, ki potrebujejo legitimnost. Končno pa mora Unija postati tudi akter v Združenih narodih.
Poslanec Martin SCHULZ (PSE, DE) je v imenu skupine socialistov dejal, da je Ustava "inteligenten in sodoben odgovor na izzive, ki jih prinaša enaindvajseto stoletje". Njegova stranka bo glasovala za poročilo, saj meni, da so vrednote, na katerih temelji Ustava univerzalne ter veljajo za vse, ne glede na versko pripadnost. "Pomembno je, da imamo ustavo, ki na ta način presega naše razlike", je zaključil.
Poslanec Andrew Nicholas DUFF (ALDE, UK) je dejal, da bo skupina ALDE glasovala za resolucijo, poslanci pa nameravajo tudi sodelovati v informacijski akciji za ratifikacijo Ustave. Ustavno pogodbo je označil kot "svež in obsežen konsenz, ki podpira projekt integracije". Obžaloval je dejstvo, da bodo pripadniki britanske stranke konservativcev v EP glasovali proti, saj "Evrope ne moremo graditi brez jasnih liberalnih pravil in vrednot", Evropa pa ravno tako ne more delovati brez močnega vodstva.
Poslanka Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) je dejala, da njena stranka podpira Ustavo, kljub temu, da gre za "korak, ki je pomanjkljiv, ampak v trenutnem političnem kontekstu nima alternativ". Dodala je, da ima besedilo številne vrzeli, ki pa jih moramo "priznati in ne zanikati, kot sta to storila kolega poročevalca v poročilu. S tem nikakor ne bomo uspeli na svojo stran pritegniti vseh tistih posameznikov, ki verjamejo, da Evropa še vedno ni dovolj združena, projekt integracije z obstoječim ustavnim besedilo pa še vedno ne seže dovolj daleč." Dodala je, da je cilj sprejem Ustave za postavitev temeljev za njeno preseganje.
Poslanec Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) je dejal, da se poročilo osredotoča na določbe ustavnega besedila, ki prinašajo nekaj novega v primerjavi z obstoječimi Pogodbami. Dejal je, da njegova poslanska skupina meni, da se je potrebno opredeliti za Ustavo. V današnjem globaliziranem svetu se moramo "opredeliti za Evropo", kljub temu pa moramo biti pozorni na strah državljanov, da se centri odločanja vse bolj oddaljujejo od njih. "Evropa mora biti močan svetovni akter, na področju mednarodnih odnosov pa mora prinesti nova, boljša pravila". Ustava po njegovem mnenju določenih problemov še ne rešuje, zlasti vprašanja odprtega trga, sodelovanja zunanje politike na vojaškem področju itd. Zaključil je rekoč, da kljub temu, da njegova poslanska skupina projekt podpira, vseeno ostaja odprta za alternative, ki bodo obstoječi projekt še izboljšale.
Poslanec Philippe de VILLIERS (IND/DEM, FR) je dejal, da se bo z Ustavo v Uniji uveljavil evropski zakon, ki bo nad nacionalnimi zakoni, celo ustavnimi. Po mnenju njegove skupine bodo prvine nacionalne demokracije okrnjene, saj nacionalni parlamenti ne bodo več morali sprejemati lastnih mnenj.
Poslanec Brian CROWLEY (UEN, IE) je dejal, da Ustava predstavlja dober dokument, ki zagotavlja "ustrezno sodelovanje in zaupanje", posebej kar zadeva majhne države. Z Ustavo bo končno popolnoma jasno, kdo je odgovoren za kaj. Dodal je, da je evropski zakon že doslej imel prednost pred nacionalnim zakonom, Ustava to dejstvo zgolj poudarja.
Slovenski poslanec Borut PAHOR (PSE, SI) je dejal, da ima Evropski parlament s podporo poročilu "veliko priložnost in odgovornost, da nagovori naše sodržavljane k podpori evropski ustavni pogodbi". Sporočilo državljanom Evrope naj bi bilo po mnenju g. Pahorja dejstvo, da je sprejem evropske ustavne pogodbe "izjemen korak naprej v razvoju našega skupnega evropskega doma ter predpogoj vsestranskega napredka". V kolikor Ustava ne bi bila ratificirana, to za Evropo ne bi pomenilo samo stopicanja na mestu, temveč tudi korak nazaj. Govor je zaključil rekoč, da "ni potrebno, da ljudi prepričujemo, da je to idealna pogodba, saj gre za razumen kompromis, ki si ga je bilo samo nekaj let nazaj komajda mogoče predstavljati".
Poslanec Mihael BREJC (PPE/DE, SI) je dejal, da "ustavna pogodba sicer ni čudežno zdravilo za vse težave EU, vendar pa je priložnost, da se zmanjša demokratični deficit in da se Evropa še hitreje razvija". Dodal je, da je ustavna pogodba kompromis, s katerim nihče ni povsem zadovoljen, vendar "kljub vsemu predstavlja največ, kar smo lahko v Konvenciji naredili". Kot "poročevalec v senci" je izrazil zadovoljstvo, "da so na področju socialne politike in zaposlovanja določene zelo konkretne obveznosti Komisije, vlad držav članic, predvidena pa je tudi ustanovitev odbora za socialno zaščito in Evropskega socialnega sklada". Zaključil je rekoč, da bo slovenski državni zbor še v tem mesecu ratificiral ustavno pogodbo, pri čemer je prepričan, da bo to storil z veliko večino.
"Dosedanja obleka EZ je postala v večjih okvirih in novih časih premajhna in neustrezna" je dejala Poslanka Ljudmila NOVAK (PPE/DE, SI). Dodala je, da kot članica odbora za kulturo, izobraževanje, mladino in šport posebej podpira tiste člene ustavne pogodbe, ki se nanašajo na ta področja. "Pomembno se mi zdi, da ustavna pogodba že v Preambuli naglaša pomen evropskega kulturnega izročila, verske in humanistične dediščine Evrope ter načel in vrednot, ki Evropo in njene državljane kot take v njihovem bistvu tudi določajo". Opozorila je na dejstvo, da Ustava zagotavlja svobodo umetnosti in znanosti ter pravico do izobraževanja in usposabljanja, enakost med moškimi in ženskami ter pravice invalidov do vključenosti v življenje skupnosti. Govor je zaključila rekoč, da je ustavna pogodba dober temelj za čim boljše in čim bolj učinkovito delovanje Unije, zato jo tudi podpira.
Jasen in glasen "da" Ustavi za Evropo
Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (PPE/DE, ES)
Ustava za Evropo
Dok.: A6-0070/2004
Razprava: 11.01.2005
Glasovanje: 12.01.2005
Evropski parlament je danes z veliko večino glasov sprejel poročilo o pogodbi o Ustavi za Evropo. Poročilo poslanca Richarda Corbetta (PSE, UK) in Iniga Mendeza de Viga (PPE-ED, ES) je bilo sprejeto 500 glasovi za, 137 glasovi proti in 40 vzdržanimi glasovi.
Poročilo je razdeljeno na dva dela: v prvem delu gre za resolucijo, ki je napisana v razumljivem slogu, ki je dostopen splošni javnosti. Ta ima "pedagoško" funkcijo, da državljanom razloži prednosti Ustave v primerjavi z obstoječimi pogodbami; v drugem delu gre za obrazložitev, torej daljši dokument, ki na široko obravnava omenjene spremembe in novosti. Poročevalca govorita o "Ustavi" in ne več o "Ustavni pogodbi".
Resolucija med drugim ugotavlja, da " na splošno Pogodba o sprejetju ustave za Evropo pomeni dober kompromis, ki vodi k opaznemu izboljšanju veljavnih pogodb in ki bo dejansko koristil evropskim državljanom (ter Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom kot njihovemu demokratičnemu predstavništvu), državam članicam (vključno njihovim regijam in lokalnim oblastem) in učinkovitemu delovanju institucij Unije, in s tem Evropski uniji kot celoti ".
Jasnost, učinkovitost, odgovornost, bližina državljanom
Izboljšanja, ki jih prinaša Ustava, so predstavljena v štirih stebrih poročila:
Izboljšanje v smislu jasnosti glede narave Unije in njenih ciljev: celo vrsto evropskih Pogodb bo nadomestil en sam, lažje berljiv dokument, kjer bodo podrobno razloženi cilji Unije ter njene pristojnosti in njihove omejitve, njena politična orodja ter njene institucije; dvojna legitimnost Unije je ponovno potrjena, ter določeno je, da je Unija zveza držav in državljanov. Gospodarska, socialna in teritorialna kohezija je ponovno potrjena kot cilj Unije, poudarek pa je na decentralizaciji, v povezavi z načelom " enotni v različnosti ".
Izboljšanje v smislu učinkovitosti Unije ter okrepljena vloga v svetu: glasovanje po načelu kvalificirane večine se bo v Svetu več uporabljalo kot soglasno odločanje, kar je nujno potrebno, da se prepreči zastoje pri sprejemanju odločitev v Uniji 25 ali več držav; po letu 2014, se bo zmanjšalo število članov Komisije po načelu enakopravne rotacije med državami članicami; zelo se bo okrepila prepoznavnost in vloga Unije kot akterja na svetovnem prizorišču. Dve službeni mesti, ki povzročata podvajanje in zmedo, visoki predstavnik Evropske unije za zunanjo politiko in komisar za zunanje odnose, bosta združeni v enega samega evropskega zunanjega ministra , ki bo podpredsednik Komisije in bo predsedoval Svetu zunanjih ministrov ter bo zastopal Unijo v zadevah v katerih ima slednja skupno stališče.
Izboljšanje v smislu večje demokratične odgovornosti: državljani bodo imeli s povečanjem demokratične odgovornosti večji nadzor nad delovanjem Evropske unije, saj bodo morali zakonodajo za celotno EU najprej pregledati v nacionalnih parlamentih in jo, z nekaj izjemami, dvojno potrditi tako nacionalne vlade kot neposredno izvoljeni Evropski parlament. Predsednika Komisije bo volil Evropski parlament, s čimer se vzpostavi povezava z izidi Evropskih volitev, minister za zunanje zadeve, ki ga imenuje Evropski svet v soglasju s predsednikom komisije, pa bo odgovoren Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu.
Izboljšanje v smislu državljanskih pravic: listina temeljnih pravic bo vključena v drugi del ustave, EU pa bo morala podpisati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, kar bo pomenilo, da zanjo velja isti zunanji nadzor kot za države članice, posamezniki pa bodo imeli boljše možnosti zagovarjanja pravic v povezavi s pravom Evropske unije.
Poročilo med drugim tudi ugotavlja, da " je bil osnutek ustave predmet neutemeljenih kritik, izraženih v javnih razpravah, da ne odseva prave vsebine in pravnih posledic njenih določb " - po mnenju poročevalcev, Ustava ne bo vodila k ustanavljanju centralizirane " naddržave ", ne bo slabila socialne razsežnosti Unije, nasprotno, celo krepila jo bo. Ustava po mnenju poročevalcev niti ne pozablja na zgodovinske in duhovne korenine Evrope, saj se sklicuje na njeno kulturno, versko in humanistično dediščino.
Prihodnost
Ustava po mnenju poslancev ni nedotakljiva: četudi " zagotavljala trden in trajen okvir za prihodnji razvoj Evropske unije " je pri dosegi kompromisa glede Ustave, ki je moral biti sprejemljiv za vse države članice, " neobhodno prišlo do neupoštevanja nekaterih predlogov Evropskega parlamenta in Konvencije ", ki bi sicer po mnenju avtorjev pripomogli k nadaljnjim izboljšavam Unije, čeprav pa mnogi od njih ostajajo izvedljivi v prihodnosti. Parlament je ravno tako sprejel predlog spremembe, po katerem " meni, da bo novo pravico do pobude, ki bo prenesena nanj z Ustavo, uporabljal za predlog izboljšav k Ustavi ". Poslanci v poročilu tudi ponavljajo svojo zahtevo, " da si je treba prizadevati po najboljših močeh, da se evropske državljane jasno in nepristransko seznani z vsebino osnutka Ustave ". Evropske institucije in države članice tako vabijo, da ob razdeljevanju besedila ustavne pogodbe državljanom (v neskrajšani ali skrajšani obliki) jasno ločijo med vsebino, ki je že v veljavi v obstoječih pogodbah, in novimi določbami, ki jih uvaja Ustava, ter tako seznanijo javnost in poglobijo razpravo. Poročilo končno upa, da bodo Ustavo vse države članice Evropske unije ratificirale do sredine leta 2006, tako da bi lahko stopila v veljavo novembra istega leta. Litva in Madžarska sta ustavo že ratificirale v svojih državnih zborih, 9 držav članic bo o vprašanju ratifikacije Ustave organiziralo referendum, 13 pa bo o ratifikaciji odločalo v državnih zborih. Tri druge države članice se še niso odločile o načinu ratifikacije.
Notranji trg
Učinkovitejši sistem zavarovanja vozil
Manuel MEDINA ORTEGA (PSE, ES)
Zavarovanje avtomobilske odgovornosti
Dok.: A6-0073/2004
Razprava: 10.01.2005
Glasovanje: 12.01.2005
Evropski parlament je danes sprejel kompromisni paket o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil. Tako se bo kmalu laže zavarovati ter pridobiti veljavno nadomestilo zunaj države bivanja kot tudi kupiti in prodati vozila v drugih državah članicah.
Besedilo predstavlja odgovor na pritožbe državljanov, na katere se je prvi odzval Evropski parlament in leta 2001 pozval Komisijo, da posodobi in izboljša uredbe na tem področju. Te so bile namreč sprejete v sedemdesetih in osemdesetih letih in tako ne odgovarjajo več spremenjenim razmeram na notranjem trgu Unije ter vse večjemu čezmejnemu prometu njenih državljanov. </Titre> Peta direktiva gre dlje od prejšnjih uredb, predvsem pa predvideva možnost kratkoročnega zavarovanja. Tako bo omogočila začasno zavarovanje v državah članicah zunaj tiste, v kateri je bilo vozilo zavarovano (za obdobje študija, začasnega dela ipd).
Uredba se zavzema za sprejem ukrepov, ki bodo olajšali pridobitev zavarovalniškega kritja za vozila, uvožena iz ene države članice v drugo, čeprav vozilo v namembni državi članici še ni registrirano, kot tudi za zagotovitev začasnega odstopanja od splošnega pravila, ki določa državo članico, v kateri obstaja tveganje. Tako bo 30 dni od datuma, ko je bilo vozilo dostavljeno, dano na razpolago ali poslano kupcu, veljala namembna država članica za državo članico, v kateri obstaja tveganje.
Minimalni znesek kritja za telesne poškodbe bo izračunan tako, da bodo žrtve prejele polno in pravično nadomestilo za resne telesne poškodbe, hkrati pa se bo upoštevalo nizko število nesreč z več žrtvami in nizko število nesreč, ki vključujejo žrtve z zelo resnimi poškodbami. Minimalni znesek v višini enega milijona evrov na žrtve in petih milijonov evrov na dogodek (ne glede na število žrtev) naj bi predstavljal smiseln in zadosten znesek.
Parlament meni, da morajo države članice ustrezno ukrepati, da olajšajo dostop žrtev, njihovih zavarovateljev in pravnih zastopnikov do minimalnih podatkov potrebnih za poravnavo odškodninskih zahtevkov. Minimalni podatki bi morali biti dostopni v elektronski obliki v osrednjem registru v vsaki državi članici in biti na voljo na zahtevo vseh vpletenih posameznikov.
Peticije
Nikiforos Diamandouros še naprej Evropski varuh človekovih pravic
Izvolitev Evropskega varuha človekovih pravic
Razprava: 11.01.2005
Glasovanje: 11.01.2005
Poslanci Evropskega parlamenta so danes ponovno izvolili aktualnega Varuha človekovih pravic g. Nikiforosa DIAMANDOUROSA iz Grčije, ki je prejel 564 od 643 glasov. G. Guiseppe FORTUNATO iz Italije je prejel 45 glasov, 34 posalncev pa se je vzdržalo glasovanja. Naloge varuha človekovih pravic so obsežne, saj lahko preko te institucije državljani EU odpravijo nepravilnosti znotraj institucij in teles Unije. Evropski parlament z vsakim novim mandatom izvoli Evropskega varuha človekovih pravic v skladu s členom 194 postopkovnih pravil EP.
Zunanji odnosi
Poslanci o izidih volitev v Ukrajini
Izid volitev v Ukrajini
Dok.: RC- B6-0038/2005
Razprava: 13.01.2005
Glasovanje: 13.01.2005
Poslanci v danes sprejeti resoluciji (467 glasov za, 19 proti, 7 vzdržanih glasov) pozdravljajo pravične volitve v Ukrajini konec decembra in izražajo zadovoljstvo, da je bila upoštevana in uresničena volja ukrajinskega ljudstva, kar predstavlja " zmago demokratičnih vrednot, institucij in postopkov v Ukrajini ". Novo ukrajinsko politično vodstvo poziva, da s pomočjo novih ukrepov za spodbujanje demokracije, civilne družbe in pravne države utrdi skupne evropske vrednote in cilje, ki jih Ukrajina zagovarja, ter da ponovno začne z gospodarskimi reformami in premosti politična razhajanja v državi. Novoizvoljeno oblast poziva, da nameni posebno pozornost nadaljnjemu razvoju demokratičnih institucij, varovanju državljanskih svoboščin in zagotavljanju okvira za obstoj in nemoteno delovanje demokratične opozicije.
Poslanci opozarjajo na " demokratični duh, ki ga je ukrajinsko ljudstvo pokazalo med politično krizo decembra 2004 " in pozivajo Svet, Evropsko komisijo in države članice, da poleg ukrepov akcijskega načrta v okviru evropske sosedske politike razmislijo o drugih oblikah pridružitve za Ukrajino in ji ponudijo " jasno evropsko perspektivo " - cilj naj bi bila končna pridružitev Ukrajine k Evropski uniji.
Resolucija o čezatlantskih odnosih
Čezatlantski odnosi
Dok.: RC- B6-0021/2005
Glasovanje: 13.01.2005
V resoluciji o čezatlantskih odnosih, ki so jo poslanci EP sprejeli na današnjem zasedanju (319 glasov za, 94 proti, 151 vzdržanih glasov), slednji izražajo upanje, " da bo drugi mandat predsednika Busha in nove administracije vodil k novemu začetku v čezatlantskih odnosih EU-ZDA ". Poslanci izražajo pripravljenost Evropske unije in Evropskega parlamenta, za sodelovanje in skupno delo pri razreševanju svetovnih problemov, " ki zahtevajo globalna prizadevanja in skupen pristop ". V tem oziru poslanci pozdravljajo obisk predsednika Busha v evropskih institucijah februarja 2005.
Parlament se zaveda, da na nekaterih političnih področij glede analize, prepoznavanja in političnega pristopa " obstajajo razlike med EU in ZDA " - pri tem izpostavlja primer Mednarodnega kazenskega sodišča in Kjota. Parlament izraža zaskrbljenost, da bi rast ameriškega zveznega proračunskega primanjkljaja utegnila " negativno vplivati na svetovno gospodarsko ravnovesje mednarodnih denarnih trgov ". Tako poziva k nadaljnji razpravi o politikah, kjer ostajajo stališča med EU in ZDA močno deljena in upa, da si bo nova administracija " prizadevala za krepitev partnerstva med EU in ZDA ".
Parlament predlaga vzpostavitev tako imenovane čezatlantske " akcijske skupnosti " za regionalno in globalno sodelovanje ter izzive, ki bi se osredotočala predvsem na izvajanje treh skupnih programov.
Prvi se nanaša na razvoj mirovne pobude za Bližnji vzhod v dogovoru z vladami in prebivalstvom tega območja, ki bi pripomogla k rešitvi obstoječih sporov, vključno s spodbujanjem demokracije v Palestini, Iranu in Iraku.
Drugi zadeva " trud za globalno varnost ", prednostne naloge na tem področju pa vključujejo boj proti mednarodnemu terorizmu in širjenju orožja za množično uničevanje, potrebo po razpravi o virih terorizma in nujnost učinkovitega odziva na globalne izzive, ki segajo preko državnih meja (zmanjšanje revščine, nalezljive bolezni, ogroženost okolja).
Tretji program se nanaša na nove pobude za krepitev gospodarskega partnerstva, pri čemer naj poudarek leži na posebnih idejah za spodbujanje čezatlantske gospodarske integracije in na delovanju v smeri obsežnega čezatlantskega letalskega sporazuma ter pospešitvi dialoga o ureditvi finančnih trgov, katerega cilj bi bil dinamičen in odprt čezatlantski trg kapitala.
V zaključku poročila poslanci menijo, da bi se morala na podlagi prej omenjenih pobud čezatlantskega partnerja do decembra 2005 dogovoriti o posodobitvi Nove čezatlantske agende iz leta 1995 ter jo nadomestiti s " čezatlantskim partnerskim sporazumom ", ki bo pričel veljati od leta 2007.
Poslanci podpirajo odpis dolga državam v razvoju
Odpis dolga državam v razvoju
Dok.: RC- B6-0023/2005
Glasovanje: 13.01.2005
Poslanci Evropskega parlamenta so danes z 560 glasovi za, 1 glasom proti in 19 vzdržanimi glasovi sprejeli resolucijo o odpisu dolga državam v razvoju. Poslanci pozivajo Komisijo in vse države članice, da na področju večstranskega in dvostranskega sodelovanja prevzamejo pobudo pri odpuščanju zunanjih dolgov za vse države v razvoju in da udejanjajo cilj prispevanja 0,7% BDP v čezmorsko razvojno pomoč in s tem omogočajo doseganje razvojnih ciljev tisočletja.
Ker se je Pariški klub 21. novembra 2004 strinjal, da odpiše 80% iraškega javnega dolga, da bi tako prispeval k obnovi države, poslanci pozivajo mednarodne ustanove in nacionalne vlade, naj se dogovorijo za odpis dolga državam v razvoju, in sicer najprej najmanj razvitim državam. Parlament pozdravlja pozive za zamrznitev dolgov državam, ki jih je prizadel tsunami in poziva, da se dolg odpiše tudi ostalim revnim državam, saj mednarodna solidarnost ne sme biti "odvisna od tragičnih dogodkov".
Poslanci se kljub temu zavzemajo, da odpis dolga poteka pod določenimi pogoji. Tako menijo, da se morajo vsakršna dodatna sredstva, ki jih vlade pridobijo z odpisom dolga, dodeliti socialnimi projektom na način, o katerem se dogovorijo z donatorji in civilno družbo, tako da se povečajo socialni izdatki na področjih, kot so osnovno izobraževanje, osnovno zdravstveno varstvo in HIV /AIDS.
Razvoj in sodelovanje
Resolucija o cunamiju
Pomoč Evropske unije žrtvam velikega morskega vala ob potresu v Aziji
Dok.: RC- B6-0034/2005
Glasovanje: 13.01.2005
Poslanci so danes z 473 glasovi za, 66 glasovi proti in 14 vzdržanimi glasovi sprejeli resolucijo o naravni katastrofi, ki jo je povzročil cunami v Indijskem oceanu.
Odziv na nesrečo po vsem svetu je izjemen: EU in države članice so skupaj do sedaj obljubile skoraj 1,5 milijarde evrov, znesek pa še vedno narašča; Komisija je že namenila 23 milijonov evrov in obljubila sredstva v višini 350 milijonov evrov, čeprav naj bi 150 milijonov evrov od tega zneska šlo iz naslova že razporejenih sredstev za obstoječe dolgoročne razvojne načrte. V poročilu poslanci izrekajo najgloblje sožalje ljudem in vladam prizadetih držav in poudarjajo, da morajo biti otroci, ki so v nesreči izgubili starše, osrednja skrb organizacij za človekoljubno pomoč, saj obstaja velika nevarnost za njihovo ugrabitev ter fizično in spolno zlorabo. Države članice EU poziva, naj uredijo vse potrebno za sprejem v EU tistih sirot iz prizadetih območij, ki imajo sorodnike v državah članicah. Poslanci pozdravljajo hitro izplačilo prvotnih 23 milijonov evrov in vključenost strokovnjakov ECHO pri izvajanju pomoči; nadalje pozdravljajo mobilizacijo mehanizma civilne zaščite Evropske skupnosti, ki dejavno deluje odkar je prišlo do nesreče, kot tudi centra za nadzor in informiranje Evropske komisije, ki usklajuje to pomoč. Parlament poudarja, da se mora ponovna izgradnja prizadetih območij osredotočiti na izboljšanje razmer preživelih prebivalcev, s ciljem zmanjšanja revščine in izpostavljenosti cunamijem. Vztraja, da se mora pred začetkom črpanja denarnih sredstev, namenjenih za obnovo, zagotoviti preglednost in odgovornost njihove porabe - vlade v prizadetih državah poziva, da pripravijo nacionalne načrte obnove, ki vključujejo mehanizme za vključitev širše strukture civilne družbe v oblikovanje in uresničevanje načrta. Poslanci ravno tako vztrajajo, da Svet z ustreznimi sredstvi podpre oblikovanje posebnih rezervnih civilnih enot zaščite, ki bodo deležne skupnega usposabljanja in bile na voljo Uniji ali ostalemu svetu v primerih naravnih, okoljskih in človeških katastrof ter katastrof, povezanih z industrijskimi tveganji.
