Primer izbrisanih pred odborom za peticije Evropskega parlamenta
Peticije
Slovenija
2007-03-13 - 18:51
V Evropskem parlamentu je v ponedeljek 26. februarja potekala seja odbora za peticije, na kateri je pri 17. točki dnevnega sodeloval tudi Matevž Krivic, pravni zastopnik Društva izbrisanih Slovenije. Peticija iz Slovenije pa je le ena med več kot tisočimi, ki jih parlamentarni odbor na leto prejme iz vse Evropske unije.
Matevž Krivic je leta 2005 na Evropski parlament naslovil peticijo, v kateri slovenski vlada očita neizvajanje odločbe slovenskega ustavnega sodišča o izbrisanih. V peticiji je navedeno, da je bilo leta 1992 iz državnega registra stalnih prebivalcev Republike Slovenije brez uradnega obvestila ali uradnega dokumenta izbrisanih 18 305 oseb, ker takrat niso zaprosile za slovensko državljanstvo. Izbrisani, večinoma priseljenci iz drugih tedanjih republik nekdanje Jugoslavije, so izgubili svoje pravice in mnogi med njimi tudi službe, pokojnine in druge osebne prihodke. Kljub temu jih je večina ostala v Sloveniji, saj se bodisi zaradi vojne ali kakršnih koli drugih razlogov niso mogli vrniti v matične države.
Slovensko ustavno sodišče je v letih 1999 in 2003 izdalo odločbi, v skladu s katerima je izbris nezakonito in neustavno dejanje, brez kakršne koli pravne podlage v slovenski zakonodaji. Vsem izbrisanim je treba pravice priznati za nazaj od dneva izbrisa, vendar pa, kot navaja Krivic, slovenska vlada teh odločb ne izpolnjuje v celoti ter se položaj tretjine izbrisanih oseb do danes še vedno ni spremenil. Vlagatelj od institucij EU še zahteva, naj ne dopuščajo kršitve osnovnih načel prava in spoštovanja človekovih pravic v Sloveniji, ki bo kmalu kot prva izmed novih držav članic prevzela predsedovanje Evropski uniji.
Komisija: gre za pristojnost države članice
Komisija je julija 2006 odgovorila, da po Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti nima pristojnosti glede temeljnih pravic in lahko posreduje le v primeru kršitev temeljnih pravic na področju uporabe evropske zakonodaje. Status državljanov tretjih držav, ki dolgo časa prebivajo v eni izmed držav članic, je bil usklajen z Direktivo Sveta 2003/109/ES o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas in to direktivo so morale države članice prenesti v svojo nacionalno zakonodajo do januarja 2006. V skladu z zakonodajo lahko državljani tretjih držav po petih letih zakonitega in neprekinjenega bivanja v državi članici pridobijo stalni status rezidenta za daljši čas
Na podlagi te direktive državljani tretjih držav ne morejo zahtevati statusa rezidenta za daljši čas za obdobje zakonitega bivanja v državi članici, ki sega v leto 1992 ali dlje. Na podlagi podatkov, ki jih je prejela Komisija, sklep o ponovni uvedbi slovenskega statusa stalnega rezidenta ne spada v okvir Direktive 2003/109/ES, temveč v celoti v okvir nacionalne zakonodaje. Odločba slovenskega ustavnega sodišča zadeva osebe, ki bi morale biti evidentirane kot slovenski državljani, kar je v pristojnosti nacionalnih oblasti in ni povezano z evropsko zakonodajo. Komisija zato ni pristojna za posredovanje v tem primeru. Oseba, ki meni, da so bile kršene njene temeljne pravice, ima po izčrpanju vseh notranjih pravnih sredstev še možnost, da se pritoži na Evropskem sodišču za človekove pravice, ki mu kot zadnja instanca zagotavlja zaščito.
Vprašanje ostaja odprto
Odbor za peticije, ki ga vodi poslanec Marcin Libicki (UEN, PL) se ne strinja s Komisijo, da bi bilo treba zapreti primer, ker ni v njeni pristojnosti, ampak je odločil, da ostaja peticija odprta in bo na slovensko vlado naslovil vprašanje, kako bo rešila problem izbrisanih. Pravni zastopnik Društva izbrisanih Matevž Krivic je bil nad odločitvijo "izredno ugodno presenečen" , hkrati pa poudarja, da od EU ne pričakuje ničesar: " Unije ne prosimo za intervencijo v notranje zadeve Slovenije - jasno zahtevamo politično ovrednotenje ravnanja slovenskih oblasti v tej zadevi, upoštevajoč tudi koebenhavnska merila za sprejem novih članic in predvsem členov 6 in 7 Pogodbe o EU."
Šesti člen Pogodbe o EU določa, da Unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter načel pravne države, v 7. členu pa je opredeljen postopek, s katerim lahko Svet EU državi članici, ki krši načela iz 6. člena, omeji pravico do glasovanja v Svetu, torej pri sprejemanju odločitev na evropski ravni.
"Največji uspeh je, da primer ostaja odprt in da ga je mogoče pojasniti na domači in mednarodni ravni," je po seji odbora poudaril poslanec Jelko Kacin (ALDE, SI) , ki meni, da ima slovenska vlada izjemno priložnost za dokončno rešitev primera: "Če bo vlada znala to priložnost izkoristiti, bo pač priznala napako in stvar rešila (…)Izbris je zgodovinska napaka, ki je povzročila velike krivice. Ne gre samo za pridobitev statusa, ampak za povrnitev krivic", ki je mogoča na individualni ravni brez sprejemanja kakršnih koli zakonov."
Peticije v Evropskem parlamentu
Člena 21 in 194 Pogodbe o ES določata, da lahko vsak evropski državljan ali vsaka fizični oziroma pravna oseba s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v državi članici, da na Evropski parlament naslovi peticijo o zadevi, ki sodi na področje delovanja EU. Peticije se vlagajo brezplačno, v pisni obliki, v katerem koli uradnem jeziku Unije.
Poslovnik Evropskega parlamenta v členih 191-193 še dodatno poudarja to pravico, ki naj bi zagotavljala možnost sodelovanja pri oblikovanju in vplivanju na postopek sprejemanja političnih odločitev. Poslovnik tako določa, da peticije niso omejene na zadeve, povezane s skupnimi evropskimi pristojnostmi, temveč se lahko sklicujejo na zadeve, ki sodijo na katero koli področje delovanja Unije.
Od konca junija 2004 do konca decembra 2005 je bilo na parlament naslovljenih 1609 peticij. Približno tretjina prejetih peticij je bila označena za nesprejemljive, ker niso sodile na področje delovanja EU - kar pa ne pomeni nujno, da se odbor z njihovo vsebino ne bi strinjal, če bi jih bil obravnaval.
Po širitvi Unije leta 2004 se je število peticij povečalo, vendar ne sorazmerno s povečanjem števila državljanov EU. Iz novih držav članic so največ peticij vložili Poljaki, Madžari in Čehi, vendar število ostaja relativno majhno. Tudi med "starimi članicami" število peticij ni sorazmerno s številom prebivalcev. Vlaganje peticij, tako s strani posameznikov kot različnih združenj, je pogosto povezano s politično tradicijo. Zato na primer iz držav, kjer je tovrstna tradicija že prisotna na nacionalni ravni, kot so Španija, Nemčija ali Grčija, prihaja več izčrpnih peticij kot denimo iz Francije ali Velike Britanije.
Peticije so tudi vir informacij o izvajanju evropske zakonodaje, saj pogosto opozarjajo na pomanjkljivosti in težave pri procesu izvajanja, s katerimi se soočajo evropski državljani. Lahko so dejanski vpogled v to, v kakšni meri se uresničuje cilje EU ali pa opozarjajo na področja, kjer je potrebno usklajeno ukrepanje Unije in države članice, da se odpravijo pravne praznine.
Veliko peticij izraža mnenja državljanov o dejavnostih Unije - številne se nanašajo na morebitno širitev na Turčijo in Balkan ali na razmere na Bližnjem vzhodu. Takih peticij ponavadi ne obravnava Odbor za peticije, ampak se posredujejo odboru za zunanje zadeve oziroma delegacijam, pristojnim za odnose s tretjimi državami.
Precejšnje število peticij opozarja na težave pri izvajanju veljavnih direktiv, zlasti o okolju, socialni varnosti in priznavanju diplom. O bičajno izpostavljajo težave državljanov, do katerih prihaja zaradi prenosa evropske zakonodaje na nacionalno raven ali zaradi napačne razlage pristojnosti EU.
Odbor za peticije ima 35 članov in lahko tudi preiskuje dejstva na terenu. Delegacije, v katerih so največ trije člani, so tako v obdobju 2004-2005 izvajale preiskave na kraju samem v Španiji, Italiji in Grčiji.
Več informacij o delu odbora in postopku za vlaganje peticij lahko najdete prek povezav pod člankom.
20070308IPR03882 Odbor za peticije Evropskega parlamenta Spletna stran odbora za peticije (v angleščini) Evropski parlament in državljani: peticije Poslovnik Evropskega parlamenta
SL
1
LINK
/activities/expert/committees/allMembers.do?committee=2366&language=SL
SL
2
LINK
/committees/peti_home_en.htm
SL
3
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=49&language=SL
-//EP//TEXT RULES-EP 20040720 TOC NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
