Parlament podprl zakonodajo za večjo varnost v pomorskem prometu
Volitve 2009
Promet
2009-03-11 - 15:55
©BELGA/AFP Namen tako imenovanega tretjega svežnja pomorske zakonodaje je prenos mednarodnih standardov za varnost na morju v evropsko pravo. Določila v direktivah in uredbah, o katerih so v sredo odločali poslanci, naj bi pomagala preprečevati nesreče pri plovbi in vzpostavila sistem hitrejšega odzivanja reševalnih služb.
Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale.
Nova zakonodaja zajema vprašanje izpolnjevanja zahtev države zastave, pravno odgovornost ladjarjev, nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam.
Ker Svet še ni sprejel skupnega stališča glede zakonodajnih predlogov o zahtevah države zastave in o pravni odgovornosti ladjarjev, je odbor za promet za tokratno plenarno glasovanje pripravil dopolnila le k petim od sedmih predlogov.
1) Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet
Spremembe sedaj veljavne direktive upoštevajo tehnični napredek na področju pomorstva in predvidevajo uvedbo sistemov samodejnega prepoznavanja ladij (AIS), zagotovile pa naj bi tudi usklajenost nacionalnih politik, na primer na področju načrtov za sprejem ladij v stiski v pribežališča.
Poročevalec Dick STERCKX (ALDE, BE) se poleg zaostritve nekaterih pravil zavzema tudi za jasno opredelitev, kdo je organ ali oseba v državi članici, ki je edina odgovorna za pomoč v primeru reševanja v nesrečah in je sposobna sprejemati neodvisne odločitve ob popolnem poznavanju dejstev. Številne nedavne nesreče namreč kažejo, da je bilo pogosto porabljenega preveč časa, ker ni bilo jasno, kdo je za kaj odgovoren, ali ker so pristojni za sprejemanje odločitev morali čakati na pomoč strokovnjakov.
Z direktivo bi lahko preprečili nesreče velikih tankerjev ali vsaj uspešno omejili njihove posledice. Države naj bi določila prenesle v nacionalne zakonodaje do leta 2011. Predloge so poslanci podprli s 642 glasovi za, 17 proti in 3 vzdržanimi glasovi.
2.) Pomorska inšpekcija
Pomorska inšpekcija države pristanišča pomeni pregled ladij, ki vstopajo v pristanišča Evropske unije. Ker pomorske inšpekcije držav zastave niso dovolj zanesljive pri ugotavljanju dejanskega stanja nekaterih ladij, je pregled države pristanišča dodatna in zelo pomembna pomoč pri odkrivanju podstandardnih ladij. Inšpekcija lahko od takih ladij zahteva, da se prilagodijo mednarodnim standardom in evropskim standardom s področja plovbe.
Prenova in poenostavitev direktive naj bi zagotovila učinkovitejšo pomorsko inšpekcijo in izboljšala uporabo nadzornega sistema v pristaniščih ter sidriščih. Uvaja nov sistem inšpekcijskih pregledov, merila tveganja za ladje in "črni seznam" ladjarskih družb. Pregledi plovil z visoko stopnjo tveganja naj bi se tako izvajali vsakih 6 mesecev.
Poročilo, ki ga je pripravila Dominique VLASTO (EPP-ED, FR), navaja spremembe, ki jih je Parlamentu uspelo vnesti v predlog besedila med spravnim postopkom: zakonodaja bo veljala tudi za ladje, ki pristajajo na sidriščih (na morju zunaj pristanišč); pogostejši inšpekcijski pregledi ladij - višja raven inšpekcije za plovila v najvišji kategoriji tveganja; trajna prepoved za ladje pod določenimi pogoji.
Določila direktive, ki so jo poslanci podprli s 641 glasovi za, 15 proti in 15 vzdržanimi glasovi, bodo morale države prenesti v svojo zakonodajo do začetka leta 2011.
3.) Preiskava nesreč
Glavni cilj direktive, ki jo je Parlament podprl s 669 glasovi za, 15 proti in 2 vzdržanima glasovoma, je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Zajema ukrepe, ki so nujno potrebni, da se zagotovi hitra izvedba preiskav pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju. Določila upoštevajo tako pravila mednarodnega pomorskega prava kakor tudi pravice in obveznosti držav članic.
Direktiva opredeljuje tehnične preiskave - torej ne gre za ugotavljanje civilnopravne odgovornosti ali kazenskopravne krivde - ki naj bi pojasnile vzroke pomorskih nezgod. Z izvajanjem zakonodaje naj bi preiskave potekale hitreje, analize bi bile natančnejše, njihovi izidi pa bi bili podlaga za morebitne predloge za odpravo nepravilnosti.
V poročilu, ki ga je pripravil Jaromir KOHLIČEK (GUE/NGL, CZ), so navedene tudi spremembe, o katerih sta se v spravnem postopku dogovorila Svet In Parlament:
Med spravnim postopkom se je dosegel dogovor o večini nerešenih vprašanj, kar je bistveno okrepilo in izboljšalo določbe direktive. Glavne točke dogovora so: obvezna predhodna ocena v vseh primerih resnih nesreč; skupni metodologija preiskave nesreč; načelo ene same in ne več vzporednih preiskav najkasneje dva meseca po nesreči; pravično obravnavanje mornarjev ter zaščita prič in zaupnost evidenc o preiskavi.
3) Skupni standardi za klasifikacijske zavode
Klasifikacijski zavodi odobrijo načrte in nadzorujejo gradnjo ladij, pristojni so za osnovne predpise in načine izvajanja nadzora ter izdajajo spričevala v skladu z mednarodnimi konvencijami. Izvajanje teh nalog zahteva popolno neodvisnost, upoštevanje strogega kodeksa ravnanja, posebno poznavanje in nenehno dopolnjevanje tehničnega znanja. S svojimi klasifikacijskimi predpisi tudi oblikujejo tehnično-varnostne standarde za plovila.
Klasifikacijski predpisi zajemajo strukturne vidike ladje, strojno opremo, opremo, ki se pričvrsti na krov in določene operativne. Predpisi klasifikacijskih zavodov se vedno bolj zbližujejo, kar pa še ne pomeni tudi vzajemnega priznavanja.
Za spoštovanje mednarodnih konvencij mora država zastave izvajati nadzor ter izdajati ustrezna spričevala, vendar lahko obe ali samo eno od teh nalog prenese na klasifikacijske zavode. Nova zakonodaja - poročilo o prenovljeni direktivi in uredbi je pripravil Luis de GRANDES PASCUAL (EPP-ED, ES) - naj bi okrepila sisteme za spremljanje odobrenih organov, združila sedanji dvojni sistem odobritev in poenostavila merila za odobritev. Uredba bo začele veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu EU, verjetno še pred poletjem 2009.
5.) Odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč
Uredba, ki jo je Parlament potrdil s 673 glasovi za, 18 proti in 2 vzdržanima glasovoma, bo v skupno evropsko zakonodajo prenesla Protokol iz leta 2002 k atenski konvenciji o pomorskem prevozu potnikov in njihove prtljage. Potnikom v ladijskem prometu bi zakonodaja zagotavljala enake pravice in zaščito, kot jih že imajo potniki v letalskem in železniškem prometu na območju Unije. Gre predvsem za obvezno zavarovanje za kritje potnikov na ladjah in višje meje odgovornosti prevoznikov v primeru nesreč ali incidentov na morju.
Poročevalec Paolo COSTA (ALDE, IT) v svojem poročilu navaja, da je delegaciji Parlamenta po zelo težavnih pogajanjih uspelo bistveno spremeniti stališče Sveta, nakar je bil dosežen kompromis. Glavne točke so: razširjeno področje uporabe na nacionalne prevoze; datum začetka uporabe - najkasneje 31. december 2012; omejitev odgovornosti; predplačilo zavarovalnine, ki bo v primeru smrti potnika znašalo vsaj 21 tisoč evrov; ter določilo o informiranju potnikov ob prodaji in pred odhodom, a najkasneje ob odhodu.
6.) Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke
Poročilo, ki ga je pripravil Gilles SAVARY (PES, FR), podpira predloge Komisije za uskladitev zakonodaje sistemov civilne odgovornosti lastnikov ladij za večino škode, ki jo tretjim osebam povzročijo ladje. Prav tako ni sistema obveznega zavarovanja, obstajajo pa številne mednarodne konvencije o civilni odgovornosti in zavarovanju, sklenjene v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), ki naj bi postale jedro skupne zakonodaje.
Komisija zato predvideva vključitev Konvencije LLMC (konvencija o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke) v evropsko pravo. Skupno stališče Sveta, ki naj bi ga Parlament brez sprememb potrdil v drugi obravnavi zakonodajnega predloga, ohranja obveznost zavarovanja za vse ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, ter za ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, ko vstopijo na morsko območje, ki je v pristojnosti članice EU.
Znesek obveznega zavarovanja je določen v skladu z zgornjimi mejami LLMC, ki določa dovolj visoke meje odgovornosti, da lahko v večini primerov žrtve prejmejo ustrezna nadomestila. Upoštevanje obveznega zavarovanja bodo dokazovala potrdila na ladjah, kar bo veljalo za vse lastnike ladij, ki vstopijo v vode v pristojnosti držav članic. Novost, poleg že prej predvidenih kazni ob kršitvah direktive je, so kazni v primeru, če potrdila o obveznem zavarovanju ni na ladji. Tako ladjo se lahko zadrži v skladu s postopkom iz direktive o pomorski inšpekciji ali pa se jo izžene.
Poleg tega so se v izjavi o pomorski varnosti države članice zavezale, da bodo najkasneje do 1. januarja 2012 ratificirale velike mednarodne konvencije, zlasti: Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z nafto, Mednarodno konvencijo o ustanovitvi Mednarodnega sklada za povrnitev škode, povzročene z onesnaženjem z nafto, Protokol h konvenciji o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke in Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z gorivom.
7.) Izpolnjevanje obveznosti države zastave
Poslanci naj bi na predlog poročevalca Emanuela Jardima FERNANDESA (PES, PT) , podprli skupno stališče Sveta, ki sicer spreminja predlog Komisije, da bi kodeks držav zastave, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), postal del evropske zakonodaje.
Po tehtnih pogajanjih in prizadevanjih med slovenskim predsedovanjem ter kasnejših poskusih, zlasti med francoskim predsedovanjem, je bil oktobra lani na Svetu dosežen dogovor, ki se osredotoča na več področij.
Tako naj bi države članice, medtem ko čakajo, da postane sistem pregledov IMO obvezen, opravile takojšen pregled svojih pomorskih uprav in vzpostavile sistem vodenja kakovosti za te uprave, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi. Preden bodo dovolile ladji plovbo pod njihovo zastavo, bodo države morale preveriti, ali se ladja ravna po mednarodnih pravilih in zagotoviti, da izpolnjuje zahteve ustreznih konvencij IMO.
Članice, katerih zastava je na črni listi ali pa se dve leti zapored pojavijo na sivi listi inšpekcije za varnost plovbe, so Komisiji dolžne poročati o razlogih za slab rezultat. Vlade so tudi potrdile svojo obvezo da bodo do 1. januarja 2012 ratificirale glavne mednarodne konvencije o pomorski varnosti in uporabljale Kodeks države zastave IMO ter z njim povezan sistem pregledov za pomorske uprave.
Nova zakonodaja bo začela veljati predvidoma konec leta 2011 (2 leti in 20 dni po objavi v Uradnem listu EU).
Skupna razprava - Pomorski sveženj Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0097/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0098/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) Poročilo: Dominique Vlasto (A6-0099/2009) - Pomorska inšpekcija države pristanišča (predelava) Poročilo: Dirk Sterckx (A6-0100/2009) - Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet Poročilo: Jaromír Kohlíček (A6-0101/2009) - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa Poročilo: Paolo Costa (A6-0102/2009) - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč Priporočilo za drugo obravnavo: Gilles Savary (A6-0072/2009) - Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke Priporočilo za drugo obravnavo: Emanuel Jardim Fernandes (A6-0069/2009) - Skladnost z zahtevami države zastave Postopek soodločanja Skupna razprava: torek, 10. marec 2009 Glasovanje: sreda, 11. marec 2009
20090310IPR51396 Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0097/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0098/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) Poročilo: Dominique Vlasto (A6-0099/2009) - Pomorska inšpekcija države pristanišča (predelava) Poročilo: Dirk Sterckx (A6-0100/2009) - Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet Poročilo: Jaromír Kohlíček (A6-0101/2009) - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa Poročilo: Paolo Costa (A6-0102/2009) - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč Priporočilo za drugo obravnavo: Gilles Savary (A6-0072/2009) - Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke Priporočilo za drugo obravnavo: Emanuel Jardim Fernandes (A6-0069/2009) - Skladnost z zahtevami države zastave
SL
1
PHOTO
20090311PHT51495.jpg
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0100 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0101 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0102 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0072 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0069 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
