14.2.2011 B7-0130/2011 PREDLOG RESOLUCIJE k vprašanjema za ustni odgovor B7‑0011/2011 in B7‑0013/2011
v skladu s členom 115(5) poslovnika
o izvajanju strategije EU za Podonavje
Constanze Angela Krehl
,
Silvia-Adriana Ţicău
,
Evgeni Kirilov
,
Vasilica Viorica Dăncilă
,
Victor Boştinaru
,
Hannes Swoboda
,
Edit Herczog
,
Csaba Sándor Tabajdi
,
Rovana Plumb
, Ivajlo Kalfin (
Ivailo Kalfin
),
Olga Sehnalová
,
Claudiu Ciprian Tănăsescu
,
Ioan Mircea Paşcu
,
George Sabin Cutaş
,
Zita Gurmai
,
Evelyn Regner
,
Ioan Enciu
,
Catherine Stihler
,
Cătălin Sorin Ivan
,
Adrian Severin
,
Corina Creţu
,
Daciana Octavia Sârbu
v imenu skupine S&D
PE459.662v01-00 B7‑0130/2011 Resolucija Evropskega parlamenta o izvajanju strategije EU za Podonavje
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju členov 192 in 265(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
– ob upoštevanju vprašanj za ustni odgovor o evropski strategiji za Podonavje (O 0150/2009, O 00014/2011 in O 000029/2011) ,
– ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. januarja 2010 o evropski strategiji za Podonavje (P7-TA (2010)0008),
– ob upoštevanju strategije Evropske unije za regijo Baltskega morja,
– ob upoštevanju zasedanja Evropskega sveta z dne 18. in 19. junija 2009, na katerem je ta pozval Komisijo, naj do leta 2010 pripravi evropsko strategijo za Podonavje,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o Zeleni knjigi o teritorialni koheziji in napredku razprave o prihodnji reformi kohezijske politike,
– ob upoštevanju mnenja Odbora regij o strategiji EU za Podonavje iz oktobra 2009,
– ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo Odbora regij z naslovom Bela knjiga Odbora regij o upravljanju na več ravneh (CdR 89/2009 konč.),
– ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom Makroregionalno sodelovanje – razširitev strategije za Baltik na druge evropske makroregije (ECO/251),
– ob upoštevanju 18-mesečnega delovnega programa Sveta, ki so ga pripravili špansko, belgijsko in madžarsko predsedstvo,
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije Podonavje (KOM(2010)715/4) ter spremljajočega akcijskega načrta ( SEC(2010)1489 /3), sprejetih 8. decembra 2010,
– ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker Lizbonska pogodba priznava teritorialno kohezijo kot cilj Evropske unije (člen 3 PEU),
B. ker je cilj makroregijskih strategij bolje izkoristiti obstoječe vire za reševanje vprašanj teritorialnega razvoja in oblikovati skupne odgovore na splošne izzive;
C. ker je treba zaradi povečanja uspešnosti regionalne politike odločno podpreti in razvijati zamisel o celostnem pristopu, vključno z oblikovanjem strategij za makroregije, veljavnih za celotno Evropsko unijo,
D. ker je strategija za regijo Baltskega morja že podala model za usklajevanje politik in sredstev EU v geopolitičnih teritorialnih enotah (makroregijah), določenih na podlagi posebnih meril;
E. ker je Podonavje, ki obsega 14 evropskih držav ter 115 milijonov državljanov v EU in zunaj nje (Nemčija, Avstrija, Slovaška, Češka, Slovenija, Madžarska, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Srbija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Moldavija in Ukrajina), območje, kjer se lahko razvije okrepljeno sodelovanje na področju različnih politik EU: kohezije, prometa, gospodarstva, energije, okolja, širitve in sosedske politike,
F. ker bi morala zato strategija EU za Podonavje združevati gospodarske, okoljske, družbene in kulturne elemente,
G. ker Podonavje tvori medsebojno povezano makroregijo z raznovrstnimi gospodarskimi zmogljivostmi,
H. ker bo gospodarski razvoj Podonavja znatno povečal gospodarsko blaginjo te makroregije in spodbudil zaposlovanje;
1. pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija odobrila strategijo za Podonavje, in podpira spremljajoči akcijski načrt, ki je osredotočen na štiri stebre (povezovanje Podonavja, varstvo okolja, gradnja blaginje ter krepitev Podonavja) in ki prinaša rešitve za izboljšanje mobilnosti, energetske varnosti, varstva okolja, socialnega in gospodarskega razvoja, varnosti ter civilne zaščite v Podonavju;
2. opozarja, da si Evropski parlament od leta 2008 prizadeva za oblikovanje te strategije ter poziva madžarsko predsedstvo Sveta Evropske unije in Evropski svet, naj do junijskega zasedanja Evropskega sveta potrdita strategijo EU za Podonavje in naj jo začneta čim prej izvajati
3. zlasti pozdravlja dejstvo, da je strategija rezultat široko zasnovanega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, in sicer ne le z državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi, ampak tudi z akademskimi ter poslovnimi krogi in nevladnimi organizacijami, ter poudarja, da je to sodelovanje pomemben dejavnik, ki odloča o uspešnosti strategije; v zvezi s tem poziva k oblikovanju foruma civilne družbe v regiji, kot je pobuda za akcijski vrh za Baltsko morje v primeru strategije EU za regijo Baltskega morja, ki bi združil javne in zasebne udeležence ter jim omogočil večjo vključenost pri pripravi makroregijskih strategij;
4. je prepričan, da bo ozemeljska razsežnost strategije pripomogla k dejanskemu razvoju ideje ozemeljski koheziji, ki jo Lizbonska pogodba umešča na isto raven kot ekonomsko in socialno kohezijo; ob upoštevanju tega poziva Komisijo, naj se vključi v dejavni dialog o vlogi in učinku makroregionalnih politik EU po letu 2013;
5. meni, da širitev Evropske unije, pa tudi večji nadnacionalni izzivi, kot so gospodarska kriza, okoljevarstvene grožnje, trajnostni promet, energetska povezljivost, trajnost virov ter ekološka uporaba vodnih virov, kažejo na to, da so posamezne države čedalje bolj soodvisne, da sektorsko razmišljanje ni več primerno ter da bi v tem smislu oblikovanje makroregij odprlo nove in učinkovitejše možnosti za sodelovanje, saj bi s celovitim, usklajenim pristopom k trajnostnemu razvoju na širši regionalni teritorialni ravni lahko zagotovili učinkovitejšo izrabo ogromnega razvojnega potenciala Podonavja;
6. poudarja, da skladnost s cilji EU 2020 zagotavlja, da je strategija usklajena tudi z evropskimi razvojnimi trendi in zavezanostjo EU k pametni, trajnostni in vključujoči rasti, ter da bo z zagotavljanjem novih in dodatnih ugodnosti v politiki, gospodarstvu in kulturi pomagala povečati blaginjo, varnost in mir;
7. je prepričan, da bi, če bi jo podprla močna politična zaveza držav članic, strategija za Podonavje lahko predstavljala pomemben prispevek k skupnemu uspehu in učinkovitosti evropske strategije za okrevanje po zadnjih letih gospodarske in finančne krize, ter dala novo spodbudo za trajnostno rast na regionalni, nacionalni in evropski ravni, ne samo v srednji in južni Evropi, temveč tudi v širši okolici;
8. ugotavlja, da je svetovna finančna in gospodarska kriza močno vplivala na vse države v regiji, zlasti obrežne države, skozi katere teče Donava; poziva vse zainteresirane strani, naj zaradi krize ne zmanjšajo zavzetosti za strategijo EU za Podonavje;
9. poudarja, da bi strategija za Podonavje skupaj z različnimi oblikami čezmejnega sodelovanja, ki ga omogoča, zlahka postala ključni dejavnik gospodarskega in okoljskega razvoja, ki bi spodbudila lokalna in regionalna prizadevanja ter razvojne potrebe, s čimer bi prispevala k oblikovanju močnega čezmejnega sodelovanja v različnih vrstah poslovnih dobavnih verig, občinskih in regionalnih projektih sodelovanja in nadnacionalnih pobudah za modernizacijo prometa;
10. meni, da mora razvoj obsežnih strategij, kot so makroregionalne strategije, splošneje prispevati h krepitvi vloge lokalne in regionalne ravni pri izvajanju politike EU;
11. poudarja, da je za novi „makroregionalni“ okvir sodelovanja značilen pristop „od zgoraj navzdol“ in da je treba v okviru tega modela sodelovanja zagotoviti, da se naravne ovire obrobnih regij pretvorijo v sredstva in možnosti ter da se spodbuja razvoj teh regij;
12. priporoča, da se v zvezi s tem okrepi vključenost lokalnih skupnosti s širšimi in bolj osredotočenimi komunikacijskimi in posvetovalnimi orodji, vključno z lokalnimi mediji (lokalna televizija, radio ter tiskani in spletni časopisi); predlaga, naj se oblikuje poseben spletni portal, namenjen strategiji EU za Podonavje, ki bi deloval kot forum za izmenjavo izkušenj na področju sedanjih in prihodnjih projektov, ki jih izvajajo nacionalne in lokalne vlade, nevladne organizacije in drugi subjekti, ki delujejo v Podonavju;
13. poudarja, da je uspešno izvajanje strategije EU za Podonavje odvisno od sposobnosti, zmožnosti in pripravljenosti dejavnikov na občinski ravni, da na regionalne trge dela posežejo s projektnimi pobudami, ki bodo sprožile lokalno povpraševanje po delovni sili, ustvarile podlago za pametno in okolju prijazno rast ter izboljšanje sodelovanja med obmejnimi regijami različnih držav članic in zagotovile dolgoročni razvoj evropskega omrežja za vodni promet; s tega vidika je izjemno pomembno vključiti strategijo za Podonavje v okvir dolgoročne vizije evropske strategije okoljskega, socialnega in industrijskega razvoja ter ji zagotoviti trdno in odločno politično podporo vseh držav članic.
14. opozarja na znatne razlike glede gospodarskega razvoja in inovacij v Podonavju ter na nujnost razširitve potenciala vseh območij, vključno z visoko razvitimi, saj lahko pomagajo pri napredku najbolj prikrajšanih regij; opozarja, da je treba spodbujati nova območja z razvojnim in inovacijskim potencialom ter izkoristiti priložnost za uporabo dodane vrednosti strategije za Baltsko morje ter strategije EU za Podonavje za dosego nove ravni sinergije, ki bo lahko zmanjšala sedanje razlike in ustvarila trajno območje skupne blaginje;
15. poziva k razvoju energetske infrastrukture, energetske učinkovitosti in obnovljive energije za vzpostavitev integriranega in dobro delujočega energetskega trga;
16. poudarja, da je treba spodbujati trajnostni turizem v regiji, razviti Podonavje v evropsko turistično destinacijo in oblikovati evropsko blagovno znamko za Podonavje;
17. je seznanjen s srednje- in dolgoročnimi napovedmi, ki kažejo, da bodo posledice podnebnih sprememb še posebej prizadele južne regije Evrope; je prepričan, da ima strategija za Podonavje pomembno vlogo na tem področju in da jo je treba oblikovati z namenom in ciljem zmanjšati škodljive posledice podnebnih sprememb v podonavskih regijah, upoštevajoč večplastno vlogo in naravo tega rečnega omrežja (oskrba z vodo, ekološki vidiki, prometna infrastruktura, namakanje in kmetijska razsežnost, zaščitene živalske in rastlinske vrste itd);
18. poudarja, da srednja in jugovzhodna Evropa iz ekološkega vidika spadata med najbogatejša, a hkrati tudi med najbolj občutljiva območja Evrope, za katera je značilen ekološko izjemno zapleten in dragocen ekosistem, ki zahteva visoko raven zaščite. Cilj evropske strategije za Podonavje je ustvariti prijazno, trajnostno in hkrati razvito ter uspešno Podonavje z obvladovanjem okoljskih tveganj, kot so poplave in industrijsko onesnaževanje, ohranjanjem kakovosti in količine vodnih zalog pod nadzorom in zagotavljanjem njihove trajnostne rabe, ohranjanjem biotske raznovrstnosti, krajine ter kakovosti zraka in tal;
19. poudarja, da so pameten gospodarski razvoj in naložbe zelo obetavna področja gospodarskega rasti. Zelene tehnologije in ekološke posodobitve, kot so izboljšanje energetske učinkovitosti in boljše ravnanje z odpadki, lahko pripomorejo k trajnostnemu razvoju regije in zmanjšanju negativnih okoljskih vplivov gospodarskih dejavnosti;
20. poudarja, da Podonavje predstavlja Evropska vrata v Zahodni Balkan, zato evropska strategija za Podonavje ne prispeva samo k izboljšanju sosedskih odnosov v srednji in jugovzhodni Evropi, temveč tudi zagotavlja pomembno dodano vrednost v vzhodnoevropski politiki EU, kar je odlična priložnost za celotno Unijo, da utrdi politično in gospodarsko sodelovanje z Balkanom, in s tem prispeva k razvoju in utrjevanju procesa evropskih integracij v regiji;
21. priznava pomembno vlogo strategije za Podonavje pri spodbujanju okolju prijaznega gospodarstva, zelenih inovacij ter splošnih raziskav in inovacij, katerih cilj je oblikovanje novega, konkurenčnega gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika, ter močnejšo prisotnostjo okolju prijaznih pristopov pri razvoju projektov čezmejnega industrijskega sodelovanja;
22. poudarja, da je treba pri načrtovanju prometnega sistema regije dati prednost okolju prijaznim načinom prevoza, na primer železniškemu prevozu in prevozu po celinskih plovnih poteh, hkrati pa v celoti upoštevati ustrezne elemente veljavnega pravnega reda EU;
23. poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo rezultate na področju infrastrukture in gospodarstva v Podonavju in naj pravočasno ter na okoljsko trajnosten način zaključijo izvajanje s to regijo povezanih prednostnih projektov TEN-T;
24. poudarja, da so Mednarodna komisija za varstvo reke Donave, Donavska komisija in Mednarodna komisija za savski bazen oblikovale skupno izjavo o razvoju plovbe po celinskih vodah in zaščiti okolja v Donavskem bazenu, ki nudi splošne nasvete za infrastrukturne projekte na plovnih poteh z namenom pomagati tako tehničnim načrtovalcem kot tudi drugim zainteresiranim stranem, ki želijo sodelovati v procesu načrtovanja razvoja plovnih poti. Te smernice pozivajo k oblikovanju enotne skupine za načrtovanje, ki bo ocenila potrebe in vključila čim več „win-win“ ukrepov za izboljšanje plovbe in okoljskega statusa;
25. se zavzema za izboljšanje kulturnega okolja Podonavja s spodbujanjem kulturnega dialoga, podporo univerzitetnim programom izmenjave in na nadnacionalnem sodelovanju temelječim mladinskim projektom, spodbujanjem trajnostnega turizma ter zaščito zgodovinske in stavbne dediščine;
26. poudarja potrebo po usklajenem pristopu, da bi v državah Podonavja zagotovili učinkovitejšo uporabo vseh razpoložljivih sredstev EU ter v največjem mogočem obsegu izpolnili cilje strategije;
27. poudarja, da izdatki v proračunu strukturnih skladov za obdobje 2007-2013, ki so namenjeni Podonavju, znašajo okrog 100 milijard EUR (24,8 milijarde EUR za promet, 3 milijarde EUR za energijo, 6,7 milijarde EUR za turizem, 19,5 milijarde EUR za okolje, 13,9 milijarde EUR za raziskave, inovacije, podjetništvo, 3,6 milijarde EUR za informacijsko družbo, 13,0 milijarde EUR za človeški kapital 7,6 milijarde EUR za vključenost, 3,4 milijarde EUR za tehnično pomoč) ter da so na voljo tudi obsežna sredstva IPA in ENPI;
28. poudarja, da bi lahko bila vir financiranja makroregijskih projektov tudi neuporabljena finančna sredstva; poziva države članice in regije k uporabi strukturnih skladov, ki so na voljo za obdobje 2007–2013, da se zagotovi čim širša podpora izvajanju strategije, zlasti z namenom da se podpre ustvarjanje možnosti zaposlitve in gospodarske rasti v območjih, ki jih je gospodarska kriza najbolj prizadela; priporoča, kadar je to upravičeno, da se zagotovijo spremembe operativnih programov v tekočem programskem obdobju; poudarja, da bi izkoriščanje posebnih značilnosti regij lahko prispevalo k veliko bolj učinkoviti uporabi strukturnih skladov in ustvarjanju dodane vrednosti na regionalni ravni;
29. spodbuja pripravo posebnih določb v prihodnji splošni uredbi o strukturnih skladih na podlagi določb o ozemeljskem sodelovanju, ki bodo jasne ter bodo upoštevale različne upravne kulture, upravičencem pa ne bodo nalagale dodatnih upravnih bremen, da bi se okrepilo sodelovanje med državami in regijami, ter razvoj nadaljnjih skupnih strategij delovanja, ki lahko okrepijo privlačnost regije na evropski in mednarodni ravni ter posledično postanejo model za čezmejno sodelovanje;
30. opozarja na obstoječi pripravljalni ukrep z naslovom Opredelitev modela upravljanja za EU Podonavje - boljše in učinkovito usklajevanje - boljše in učinkovito usklajevanje, ter poziva Komisijo in države članice, naj ta proračun pravilno uporabijo za financiranje dejavnosti, povezanih z opredelitvijo modela, ki je potreben za razvoj in izvajanje EUSRD;
31. poudarja, kako pomembno je zagotoviti potrebno tehnično podporo za uresničitev ukrepov in projektov, ki se izvajajo v okviru strategije EU za Podonavje; stroške tehnične podpore je treba bolje prepoznati in jih upoštevati že med načrtovanjem finančnega okvira strategije; znesek, namenjen podpori, se da na razpolago partnerjem, če bo uporabljen v namene in za ukrepe, ki se usklajujejo na makroregionalni ravni;
32. meni, da so za uspešnost strategije in uresničitev njenih ambicioznih ciljev izjemno pomembni vsi ukrepi, ki se izvajajo v okviru sektorskih politik z ozemeljsko razsežnostjo,
33. pozdravlja napoved Komisije z dne 3. februarja 2011, da bo imenovala koordinatorje prednostnega področja za strategijo EU za Podonavje; meni, da bi morala odslej glavna prednostna področja držav in regij spodbujati izvajanje strategije s sprejetjem delovnega programa, opredelitvijo virov financiranja, krepitvijo sodelovanja med državami in regijami na tem področju in zagonom takojšnjih ukrepov, s katerimi bi Podonavju pomagali, da v celoti izkoristi svoj gospodarski potencial in predvsem da lahko izpolni roke za izvajanje vodilnih projektov na tem področju;
34. poziva Evropsko komisijo, glede na potrebo po pripravi vmesne analize izvajanja strategije EU za Podonavje, k pripravi konkretnih instrumentov in meril za ocenjevanje projektov, na podlagi kazalnikov, ki omogočajo primerjavo;
35. opozarja na dejstvo, da je treba strategijo EU za Podonavje upoštevati kot proces, v katerem se pravila delovanja in sodelovanja stalno razvijajo, zaradi česar je treba strategijo posodabljati, in da je glavni cilj določitev optimalnih mehanizmov, ki bi jih lahko uporabili v nadaljnjih makroregionalnih strategijah; podpira načrt Komisije, da se oblikuje podatkovna baza najboljše prakse, ki bi se uporabila za razvoj prihodnjih makroregionalnih strategij;
36. poziva Evropsko komisijo, naj analizira prve rezultate in izkušnje v zvezi z izvajanjem strategije EU za Podonavje, ki bo skupaj z izvajanjem strategije za regijo Baltskega morja pripomoglo k opredelitvi možnih virov in metod financiranja makroregionalnih strategij ter uporabi pilotnega projekta kot vzora za druge makroregionalne strategije, s čimer se bo dokazala njihova funkcionalnost; vendar poudarja, da je razvoj makroregij v bistvu dopolnilni ukrep, namenjen usklajevanju obstoječih prednostnih nalog in virov financiranja;
37. poudarja, da Ren in Donava s pomočjo kanala Majna-Donava neposredno povezujeta enajst držav od Severnega do Črnega morja v skupni dolžini 3500 km, in poudarja, da je treba strategijo EU za Podonavje razširiti proti Črnemu Morju; poudarja, da bo trajnostni razvoj Podonavja dodatno izboljšal geostrateški pomen črnomorske regije;
38. opozarja, da mora biti Evropska komisija zavoljo prihodnjih makroregionalnih strategij sposobna predvideti te strategije na podlagi ozemeljskih posebnosti zadevnih regij ter sodelujočim državam članicam ponuditi sveže zamisli o vprašanjih evropskega interesa in jih podpirala pri pripravi strategije;
39. poziva Komisijo, naj se redno posvetuje z Evropskim parlamentom in ga obvešča o napredku pri izvajanju in posodabljanju strategije EU za Podonavje;
40. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in drugim ustreznim ustanovam.
