28.5.2008
PREDLOG RESOLUCIJE
k izjavi Sveta in Komisije
v skladu s členom 103(2) poslovnika,
ki ga predlagajo Annemie Neyts-Uyttebroeck, Alexander Graf Lambsdorff in Anneli Jäätteenmäki
v imenu skupine ALDE
o odnosih med EU in ZDA
Resolucija Evropskega parlamenta o odnosih med EU in ZDA
Evropski parlament ,
–
ob upoštevanju bližnjega junijskega vrhunskega srečanja EU–ZDA v Sloveniji,
–
ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. aprila 2007 o čezatlantskih odnosih,
–
ob upoštevanju člena 103(2) svojega poslovnika,
A.
ker so odnosi med EU in ZDA eden izmed temeljev zunanje dejavnosti Unije in temeljijo na skupnih vrednotah, kot so svoboda, demokracija, človekove pravice in pravni državi, kot tudi podpiranje trajnostnih gospodarstev in trajnostnega razvoja,
B.
ker bodo tovrstne vrednote še naprej igrale ključno vlogo pri vsakem prihodnjem razmišljanju o temeljih čezatlantskega partnerstva,
C.
ker trgovina in naložbe med EU in ZDA znašajo približno milijardo dolarjev na dan, predstavljajo 60 % svetovnega BDP in skoraj 40 % svetovne trgovine, ki večinoma poteka brez kakršnih koli težav ali sporov,
D.
ker celotna čezatlantska delovna sila šteje približno med 12 in 14 milijonov ljudi, kar predstavlja pomembno razsežnost naših medsebojnih odnosov,
E.
ker sta čezatlantsko partnerstvo in NATO zelo pomembna za kolektivno varnost, kar je jasno opredeljeno v evropski varnostni strategiji,
F.
ker je v boju proti mednarodnemu terorizmu treba nujno poudariti, kako pomembno je polno spoštovanje mednarodnega prava ter pogodb o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah,
G.
ker je v zadnjih nekaj letih zaradi več sporazumov, ki so nastali zaradi zahtev ZDA in ki so bili sprejeti brez kakršnegakoli sodelovanja Parlamenta – zlasti sporazum PNR, memorandum SWIFT in obstoj ameriškega sistema ATS ( Automated Targeting System ) –, nastopilo stanje pravne negotovosti, kar zadeva potrebna jamstva o varstvu podatkov pri izmenjavi in prenosu podatkov med EU in ZDA za namene boja proti terorizmu,
H.
ker mora biti miren razvoj demokratičnih družb na Bližnjem vzhodu, ki spoštujejo človekove pravice in zagotavljajo politični pluralizem, osrednji strateški cilj zunanje politike Evropske unije in ZDA; ker je treba to pomoč bolje usklajevati in osredotočati na reševanje konfliktov, spodbujanje demokracije in trajnostni razvoj,
I.
ker tako EU kot ZDA lahko imata in morata imeti na mednarodni ravni vodilno vlogo v boju s podnebnimi spremembami,
J.
ker svetovno povpraševanje po živilih narašča hitreje od oskrbe, nenazadnje ker se zaradi vse večjih dohodkov v rastočih gospodarstvih, kot sta Indija in Kitajska, in rasti prebivalstva naglo povečuje povpraševanje zlasti po mesnih in mlečnih izdelkih in posledično tudi po krmi,
1.
vztraja, da mora z namenom zagotavljanja blaginje in varnosti naslednji vrh prednostno obravnavati naslednja področja: utrjevanje demokracije, varnost in boj proti terorističnim organizacijam, upravljanje preseljevanja, medkulturni dialog, zanesljiva oskrba z energijo, sprememba podnebja, nadzor nad orožjem in razoroževanje, neširjenje orožja za množično uničevanje ter prispevek k zmanjševanju revščine in doseganju razvojnih ciljev tisočletja;
2.
priporoča sprejetje ukrepov za krepitev čezatlantskih odnosov z ZDA prek novega sporazuma o čezatlantskem partnerstvu, ki bo nadomestil trenutno Novo čezatlantsko agendo; v zvezi s tem predlaga vzpostavitev rednega revizijskega mehanizma za takšen sporazum o čezatlantskem partnerstvu, s katerim si strokovnjaki iz EU in ZDA stalno prizadevajo za izboljšanje čezatlantskega partnerstva, da v celoti izkoristijo njegove možnosti; poudarja, da bo samo večja udeležba Kongresa, Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov na vseh ravneh omogočila dejansko okrepitev celotnega procesa in da je treba obstoječo medparlamentarno izmenjavo postopoma spremeniti v de facto čezatlantsko skupščino;
3.
meni, da je treba na vrhu resno preučiti trenutno krizo na svetovnem finančnem trgu, tudi zaradi dejstva, da trg EU-ZDA skupaj predstavlja približno 40 % svetovne trgovine;
4.
izraža skrb zaradi ugotovljene podražitve osnovnih živil, kot sta riž in pšenica, ter vpliva te podražitve na države v razvoju;
Podnebne spremembe
5.
pozdravlja nedavno, čeprav zelo zapoznelo, ugotovitev predsednika Busha, da se na federalni ravni potrebuje pravno zavezujoča zakonodaja, s katero bi se v ZDA reševalo vprašanje emisije toplogrednih plinov, ampak ostaja zelo zaskrbljen, saj je predvidena stopnja zmanjšanja emisij (omejevanje rasti do leta 2025 in ne dejanska odprava) precej pod zahtevano ravnijo, ki bi imela kakršen koli pomemben vpliv na podnebne spremembe;
6.
z velikim zanimanjem ugotavlja posebno sklicevanje predsednika Busha na trgovanje z emisijami ogljika; je opogumljen s pojavom regionalnih sistemov trgovanja z ogljikom znotraj ZDA; vendar opozarja, da bo tako za okolje kot za industrija na splošno boje poskrbljeno, če bodo po svetu pojavljajoči se mehanizmi trga z ogljikom skladni in interoperabilni, ter s tem v zvezi pozdravlja posebne določbe v najnovejših osnutkih predlogov sistema EU za trgovanje z emisijami,da se omogoči navezovanje na druge obvezne sisteme za trgovanje z ogljikom, vključno s podnacionalnimi sistemi;
7.
ponavlja pomen skupnih mednarodnih prizadevanj za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, da se tako najbolje borimo proti podnebnim spremembam; opozarja, da sveženj okoljskih ukrepov, ki jih je na začetku leta predlagala Komisija, predvideva, da bodo cilji EU za zmanjševanje v primeru višjih mednarodnih ciljev avtomatično razvrščeni; ugotavlja tudi, da bo večstranski pristop priskrbel enotne pogoje delovanja in večjo zakonodajno varnost za svetovno industrijo;
Boj proti terorizmu, sodelovanje na področju kazenskega pregona in odprava vizumov
8.
poudarja, da so osebni podatki postali bistven sestavni del mnogih poslovnih dejavnost, zlasti elektronskih telekomunikacij; ugotavlja, da se naglo povečuje gospodarska vrednost osebnih podatkov in operacij z dodano vrednostjo, ki temeljijo na osebnih podatkih; poudarja, da so zaradi globalnega pomena elektronskih telekomunikacij osebni podatki dostopni in se lahko uporabljajo kjer koli po svetu, kar po eni strani pogosto vodi do pravne negotovosti in ovir za podjetja, po drugi strani pa slabi pravno varstvo posameznih državljanov; zato poziva, da je nujno treba pripraviti svetovne standarde za varstvo podatkov v okviru čezatlantskega ekonomskega sveta, da se zagotovita visoka raven varstva osebnih podatkov in pravna varnost za podjetja;
9.
priznava, da je terorizem ena glavnih groženj varnosti Unije, vendar pa vztraja, da se je treba proti njemu boriti brez kršenja pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanja teh vrednot, v tesnem sodelovanju z mednarodnimi partnerji in ob upoštevanju strategije Združenih narodov;
10.
poudarja, da je izmenjava podatkov in informacij uporabno orodje v mednarodnem boju proti terorizmu in z njim povezanemu kriminalu, vendar poudarja, da bi močna jamstva za varstvo podatkov olajšala izmenjavo podatkov in obenem zagotavljala varstvo zasebnosti ter da bi morala takšna izmenjava podatkov v vsakem primeru temeljiti na mednarodnem sporazumu, v katerem bi popolnoma sodelovala Parlament in Kongres;
11.
verjame, da je treba z ZDA opredeliti skupen in enoten okvir, s katerim bi se zavarovale obveze, ki so potrebne v posebnem partnerstvu med EU in ZDA v boju proti terorizmu, in v katerem bi se lahko obravnavali tudi vsi vidiki, ki zadevajo prosto gibanje oseb med EU in ZDA;
12.
v zvezi s tem poudarja, da mora Unija delovati verodostojno, odločno in enotno pri zagotavljanju, da bo režim odprave vizumov veljal za vse države članice, ter da je treba zagotoviti, da nobeden dvostranski sporazum med državami članicami in ZDA ne krši prava EU, vključno z izmenjavo podatkov PNR, ki ne sme preseči sporazuma med EU in ZDA o PNR;
13.
ugotavlja, da delovna skupina na visoki ravni, ki jo sestavljajo predstavniki Komisije, Sveta in predstavniki ameriškega ministrstva za pravosodje in državno varnost, predstavlja politični okvir za dialog med EU in ZDA o varnostnih vprašanjih; vztraja, da morata Evropski parlament in Kongres ZDA sodelovati v tej delovni skupini na visoki ravni, potrebna pa je tudi objava njenih dnevnih redov, zapisnikov, pregledanih dokumentov in sprejetih sklepov, da se zagotovi in poveča njeno demokratično legitimnost in preglednost;
14.
poudarja, da je treba obravnavati tesno povezane vidike konkurence in zasebnosti pri vedenju ciljnih spletnih podjetij, kar je še poudarjeno z nedavno združitvijo Google/DoubleClick, ter poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim parlamentom prevzame pobudo za pripravo čezatlantskih načel o varstvu podatkov, skupaj z Zvezno trgovinsko komisijo ZDA;
15.
poziva Svet in ameriško vlado, da z jasno in odločno skupno izjavo pozoveta k prenehanju prakse samovoljnih aretacij in izrednih izročitev, ter od ameriške vlade zahteva pojasnila v zvezi z obstojem tajnih zaporov izven ozemlja ZDA;
16.
opozarja na resolucije, ki jih je sprejel Parlament in v katerih poziva k zaprtju centra za pridržanje Guantánamo Bay ; poziva Svet in Komisijo, da vlado Združenih držav pozoveta, naj najde mehanizem za lažjo obtožbo pridržanih ali za njihovo izpustitev in ponovne namestitev v skladu z mednarodnim pravom;
17.
izraža zaskrbljenost, da že sam obstoj centra za pridržanje Guantánamo Bay in prakse izrednih aretacij in izročitev še naprej dajejo negativen signal glede načina vodenja boja proti terorizmu;
18.
poziva obe strani, naj preučita možnost za začetek strukturiranega dialoga o regionalni politiki med EU in ZDA, v okviru katerega bi bilo mogoče preučiti nove prijeme v regionalni politiki, izmenjati dobre prakse, med drugim na področju raziskav in razvoja, in preučiti možnosti za soočanje s skupnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, naraščajoče cene energije itd.;
19.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike.
