Plenarno zasedanje Evropskega parlamenta v Strasbourgu: september 2011
Institucije
2011-09-09 - 17:49
. Kako napreduje evropsko satelitsko-navigacijski sistem Galileo? Kakšne rešitve so na voljo za rešitev težav, s katerimi se soočajo države v območju evra? To se le dve izmed vprašanj, o katerih bo med 12. in 15. septembrom tekla beseda na plenarnem zasedanju Parlamenta v Strasbourgu. Poslanci se bodo spomnili tudi terorističnih napadov na ZDA 11. septembra pred desetimi leti.
Na naši spletni strani vas bomo redno obveščali tako o zgoraj omenjenih kot tudi o drugih razpravah, ki so na dnevnem redu septembrskega plenarnega zasedanja EP.
Zasedanje Evropskega parlamenta si lahko ogledate tudi v živo
20110908FCS26135
Napovednik zasedanja - Strasbourg, 12. do 15. september 2011
. Nove pristojnosti agencije Frontex za učinkovitejši nadzor zunanjih meja Unije
Od konca leta 2011 bodo meje EU nadzorovale tudi skupne evropske mejne patrulje, posebni inšpektor pa naj bi zagotavljal, da bo Frontex pri svojem delovanju spoštoval temeljne pravice. Parlament bo o predlaganih spremembah razpravljal in odločal v torek.
Energetika: veliki ponudniki pod večjim nadzorom
V sredo bo Parlament sprejemal nova pravila za preprečevanje zlorab pri delovanju energetskih trgov na debelo, da bi se tako bolje zaščitilo končne porabnike. Trgovanje z energijo na debelo bo na evropski ravni pod neodvisnim nadzorom, kar naj bi državam članicam omogočilo preprečevanje in kaznovanje protikonkurenčnega ravnanja.
Razprava o krizi evroobmočja
V sredo dopoldne bo v Parlamentu potekala osrednja razprava zasedanja s predstavniki Komisije in Sveta o krizi evroobmočja. Med temami bodo tako kratkoročni ukrepi, kot je povečanje sklada sredstev za pomoč državam članicam, kakor tudi bolj dolgoročne rešitve za zagotavljanje stabilnosti, kot so evroobveznice. Poslanci se bodo posvetili še predlogom sprememb sistema gospodarskega upravljanja.
Predstavitev stališča Sveta o proračunu 2012
Svet ministrov EU odgovornih za proračun bo v sredo predstavil svoje stališče o predlogu proračuna EU za leto 2012. Ministri želijo omejiti zvišanje proračuna na 2,9 odstotka za obveznosti (dolgoročna ocena porabe) in na 2,02 odstotkov za plačila (dejanska poraba v letu 2012). Komisija predlaga zvišanji za 3,7 in 4,9 odstotka.
Libija, Sirija in lakota v vzhodni Afriki
Poslanci bodo v sredo popoldne razpravljali o najnovejših dogodkih v Libiji in Siriji ter o možnostih za povečanje pomoči Libijcem pri obnovi države. EU pa je nedavno tudi prepovedala uvoz nafte iz Sirije kot odgovor na stopnjevanje nasilja režima predsednika Bašarja al Asada nad protestniki.
Poljski predsednik pred parlamentarci
Bronislaw Komorowski, predsednik Republike Poljske, bo v torek opoldne na slavnostni seji Parlamenta nagovoril evropske poslance. Poljska sicer do konca leta predseduje Svetu Evropske unije. Dnevni red plenarnega zasedanja Spored oddaj na EP Live Tiskovne konference in drugi dogodki EuroparlTV Spletna stran avdovizualnega oddelka Evropskega parlamenta
Začetek zasedanja: gospodarska kriza, napredek v Libiji, 10. obletnica 11. septembra
. Evropska prizadevanja za reševanje gospodarske krize in napredek za končanje vojne v Libiji sta bila glavna poudarka uvodnega nagovora predsednika Evropskega parlamenta Jerzya Buzeka ob začetku prvega septembrskega zasedanja v Strasbourgu. Predsednik se je spomnil tudi desete obletnice terorističnih napadov 11. septembra 2001 in obsodil napad skrajnežev na domovanje britanskega evropskega poslanca Sajjada Karima.
Glede gospodarske krize je predsednik Buzek poudaril, da bo po razpravah med gospodarskimi in političnimi voditelji, ki so potekala vse poletje, predsednik Komisije José Manuel Barroso kmalu predstavil nove predloge, predsednik evroskupine Jean-Claude Juncker pa bo konec septembra nagovoril poslance.
Buzek je pozdravil razvoj dogodkov v Libiji, ki kaže na skorajšnji konec spopadov in poudaril željo Parlamenta, da pomaga tamkajšnjemu prebivalstvu pri obnovi države.
Sajjad Karim
Predsednik je ostro obsodil napad skupine 30 skrajnežev s proti-islamskimi plakati na hišo evropskega poslanca Sajjada Karima (ECR, UK), ki se je zgodil 2. julija. "Take grožnje svobodi govora posameznih poslancev so nesprejemljive. Poslancu Karim so mandat na demokratičnih volitvah dali britanski državljani, zato je vsak napad nanj in na njegovo družino napad na demokracijo in njegove volivce", je dejal Buzek.
Deseta obletnica 11. septembra
"Vojna proti terorizmu še traja", je predsednik Buzek opomnil kolege deset let po tem, ko je 11. septembra 2001 v napadih na Svetovni trgovinski center v New Yorku in Pentagon v Washingtonu umrlo ve kot 3000 ljudi iz 70 držav.
"Uspešni bomo šele takrat, ko bomo spremenili mišljenje tistih, ki nimajo nobenega spoštovanja do življenja," je dodal predsednik in poudaril, da imajo evropski politiki dolžnost zagotoviti mir in varnost prihodnjim generacijam Evropejcev.
Odstopi in prihodi poslancev
Predsednik je sporočil odstop poslanke Eve-Britt Svensson (s 1. septembrom) in Dirk Sterckxa (s 7. septembrom); Sterckxa bo zamenjal Philippe De Backer (ALDE, BE).
Luigi de Magistrisa bo nadomestil Andrea Zanoni (ALDE, IT).
Novi poslanci so od poletja tudi Franck Proust (ELS, FR), Dimitrios Droutsas (S&D, EL) in Tarja Cronberg (Zeleni/EFA, FI).
Spremembe dnevnega reda
Parlament bo resolucijo o Libiji sprejemal v četrtek, 15. septembra, in ne na naslednji septembrski seji konec meseca, kot je bilo prvotno načrtovano. Spremembo dnevnega reda je predlagala skupina ELS, poslanci pa so jo podprli s 131 glasovi za in 95 proti. Dnevni red plenarnega zasedanja Spored oddaj na EP Live Tiskovne konference in drugi dogodki EuroparlTV Spletna stran avdiovizualnega oddelka Evropskega parlamenta
Črpanje nafte in plina na morju: lekcije iz Mehiškega zaliva
Lanskoletna okoljska katastrofa ob uničenju črpalne ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu je bila povod za preučitev evropske zakonodaje iz tega področja. . ©BELGA/AFP Pri črpanju nafte in plina iz morskega dna bodo morale energetske družbe izpolnjevati najvišje varnostne standarde, so poudarili člani odbora Parlamenta za energijo. Danes je na plenarnem zasedanju o poročilu o tem vprašanju, ki ga je spisala britanska konservativka Vicky Ford, potekala še razprava.
Lanskoletna okoljska katastrofa ob uničenju črpalne ploščadi Deepwater Horizon v Mehiškem zalivu je bila povod za preučitev evropske zakonodaje iz tega področja. Iz morskega dna izvira 90 odstotkov v EU proizvedene nafte in 60 odstotkov plina.
"Parlament je predstavil svoje predloge za aktivnosti EU na tem področju. Po lanskoletnem izlivu nafte v ZDA, kar je bila zanje ena izmed največjih okoljskih in gospodarskih katastrof, to poročilo vsebuje priporočila, kako se temu izogniti," pojasnjuje poslanka Fordova.
Da bi lahko dobili dovoljenje za črpanje, bodo morali operaterji črpalnih ploščadi izdelati oceno vplivov na okolje in imeti pripravljena vsaj dva scenarija za primer nesreče in to dva meseca pred začetkom črpanja, pravi poročilo. Načrti za primer izrednih okoliščin bodo morali opredeliti potencialna tveganja, opisati možne vire onesnaževanja in njihove posledice ter predvideti postopke v primeru nesreče. S črpanjem bo mogoče začeti šele potem, ko bo ta načrt odobren s strani pristojnih oblasti.
Operaterji črpalnih ploščadi bodo morali tudi pokazati, da imajo dovolj finančnih sredstev za soočiti se s stroški v primeru razlitja nafte, npr. za obvezno zavarovanje.
Evropska komisija bo sicer zakonodajni paket o črpanju nafte in plina na morju predstavila še ta mesec. Poročilo o izzivih glede varnosti pri pridobivanju nafte in plina na odprtem morju Ukrepanje EU na področju iskanja in črpanja nafte v Evropi
Parlament želi okrepiti agencijo za zunanje meje EU, Frontex
Poslanci so Frontexu omogočili več samostojnosti pri nabavi opreme. ©FRONTEX Frontex, agencija, ki skupaj z državami Evropske unije skrbi za nadzor zunanjih meja EU, bo v prihodnje razpolagala z lastnim proračunom, so danes odločili poslanci. Tako bo lahko agencija samostojno ali pa skupaj z državami EU nabavljala helikopterje, avtomobile in drugo opremo, ki jo potrebuje za mejni nadzor. Danes je namreč Frontex odvisen od opreme in osebja, ki mu ga dajo na voljo članice unije.
Poslanci zahtevajo tudi, da Frontex pri svojem delu več pozornosti nameni nadzoru nad spoštovanjem človekovih pravic.
Države še vedno za krmilom
Kljub okrepljenim pristojnostim Frontexa pa velja poudariti, da ima ta v večini vlogo koordinatorja, medtem ko vsakodnevni nadzor nad mejami opravljajo države same. "Ne gre zato, da bi imeli kjerkoli kakšno vojsko, želeli pa smo zagotoviti agenciji osnovno opremo, ki ji bo omogočala posredovanje, še posebej v nujnih primerih," je razloge za spremembe v delovanju Frontexa razložil malteški poslanec Simon Busuttil (EPP), ki je tudi opozoril, da agencija do sedaj ni izpolnila pričakovanj. "Od nje so zahtevali naj začne teči, še preden je shodila," je menil.
Človekove pravice v središču
Poslance sicer v zvezi z delovanjem Frontexa skrbi tudi to, kako agencija zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Na zahtevo Parlamenta bo agencija zaposlila uradnika, ki bo zadolžen prav za to vprašanje, pri čemer bodo v primeru kršenja temeljnih človekovih pravic misije Frontexa zaustavljene ali prekinjene. Agencija bo o vprašanjih spoštovanja človekovih pravic morala redno poročati Parlamentu.
Novost je tudi poimenovanje patrulj, v katerih sodelujejo pripadniki več držav, za evropske mejne patrulje. Pripadniki mejnih straž bodo v prihodnje lahko sodelovali tudi v programih izmenjav, podobnih tistim, kjer sodelujejo študentje, npr. v okviru programa Erasmus.
Države EU bodo sicer tudi pravno zavezane, da dajo Frontexu na voljo dovolj osebja in opreme, da bo lahko izpolnjeval svoje naloge. "Do sedaj temu ni bilo tako, kar v veliki meri razloži dejstvo, da agencija ni bila uspešna. Ko se je obrnila na države članice, se te niso ustrezno odzvale," je bil kritičen poslanec Busuttil.
Priseljevanje vse bolj vroča tema
Vprašanje priseljevanja je v zadnjih desetih letih vse bolj pogosto na dnevnem redu vlad in parlamentov po vsej EU. Ustanovitev Frontexa je med drugim tudi odgovor na težave, s katerim se srečujejo nekatere države, kot je npr. Italija, ki na otoku Lampedusa že več let sprejema tisoče migrantov. Proračun agencije se je sicer iz šestih milijonov evrov leta 2005 povečal na 88 milijonov letos. Frontex usklajuje dejavnosti mejnih straž držav na zunanjih mejah EU sedež ima v poljski Varšavi ustanovljen leta 2004, z delom začel leta 2005 Frontex: inšpektor za človekove pravice in nova pooblastila agencije Poročilo o Frontexu Poslanec Simon Busuttil Frontex
Galileo vam bo pomagal priti tja, kamor ste namenjeni
Poslanec Norbert Glante Oktobra letos bosta v vesolje izstreljena prva dva izmed 30 satelitov, ki bodo poleg nadzornih postaj na zemlji predstavljali ključen del evropskega satelitsko-navigacijskega sistema Galileo. Bolj varna potovanja z letalom, manj čakanja v prometnih zamaških in boljše varovanje meja EU - vse to bo omogočal Galileo, ko bo enkrat resnično zaživel. Nemški socialdemokrat Norbert Glante pa se je v torek sprejetem poročilu posvetil napravi, brez katere vsega tega ne bi bilo, sprejemniku.
Poseben signal za vladne službe
Gre seveda za sprejemnike satelitskih signalov, brez katerih se uporabniki na zemlji ne bi mogli orientirati. Še posebej je to pomembno za službe, kot so gasilci, policija in mejne straže, katerim bodo v okviru Galilea na voljo t.i. vladne storitve. Te službe bodo uporabljale zakodirane signale, odporne na motnje in ponarejanje, medtem ko se bodo morali navadni uporabniki, npr. tisti, ki uporabljajo avtomobilske navigacijske sisteme, zadovoljiti z nekodiranim signalom.
"Gasilci bodo lahko tako sprejemali signale, s pomočjo katerih bodo lahko reševali življenja, tudi takrat, ko bodo zasloni avtomobilske navigacije ugasnili, bodisi zaradi okvare Galilea ali motenja signalov s strani teroristov," pojasnjuje poslanec Glante, ki se je v svojem poročilu zavzel za jasno opredelitev tega, kdo lahko uporablja vladne storitve in kdo lahko proizvaja sprejemnike zakodiranih signalov.
Sicer poslanec Glante meni, da bi lahko te sprejemnike proizvajali tudi zunaj EU, saj bi to povečalo privlačnost sistema Galileo po vsem svetu. "Seveda je proizvodnja sprejemnikov odvisna od podpisa varnostnih sporazumov, ki bodo odpravili vsako tveganje," opozarja Glante, ki si sicer v tem trenutku ne predstavlja, da bi lahko sprejemnike proizvajali na Kitajskem.
Kako napreduje Galileo?
Evropska komisija je obljubila, da bodo prve storitve Galilea na voljo leta 2014. "V preteklosti je bilo mnogo zamud, zato upam, da si bodo vsi prizadevali za čimprejšnje dokončanje projekta," pravi poslanec Gante, ki tudi pojasnjuje, da recesija nanj ne bo imela učinka, če ne bo prekoračitev stroškov. Ravno nasprotno, je prepričan Glante: Galileo bo spodbudil ustvarjanje novih delovnih mest, odprl trge satelitsko-navigacijskih storitev za EU in slednji omogočal postavljanje standardov na tem področju. Štirje poskusni sateliti Galilea so že v orbitah okoli Zemlje. ©ESA - P. Carril Poročilo o dostopu do vladnih storitev Galilea Tiskovno sporočilo Galileo - Evropska komisija Predstavitev Galilea - Evropska vesoljska agencija (ESA)
Ni samo CO2 škodljiv izpust, opozarjajo poslanci
Po mnenju poslancev je treba zmanjšati izpuste plinov HFC, ki se uporabljajo predvsem v hladilnih napravah. ©BELGA/SCIENCE Pogajanja o zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov s ciljem zavreti podnebne spremembe se osredotočajo predvsem na ogljikov dioksid (CO2), čeprav človeštvo v ozračje spušča tudi druge pline, ki ga segrevajo. Pri tem gre za hidroflurokarbone (HFC), ki se uporabljajo v hladilnih sistemih, in črni ogljik, ki je krivec za topljenje arktičnega ledu. Poslanci so zato v sredo pozvali k močnejšim prizadevanjem za zmanjšanje izpustov teh plinov.
Poročevalca Avstrijec Richard Seeber (EPP) in Grk Theodoros Skylakakis (ALDE) sta v zvezi s tem naslovila tudi vprašanja na Evropsko komisijo. Seeber je poudaril, da mora EU svojo politiko zmanjševanja izpustov CO2 dopolniti z zmanjševanjem izpustov drugih toplogrednih plinov: "To je mogoče doseči na varčen način z obstoječimi orodji," je dejal, Skylakakis pa je dodal, da bi zmanjšanje izpustov drugih toplogrednih plinov pocenilo boj proti podnebnim spremembam. Po njegovih besedah namreč zmanševanje izpustov CO2 stane 13 centov na tono, pri HFC pa se ta številka giblje med 5 in 10 centov.
Poslanci v resoluciji o tem vprašanju od Komisije zahtevajo ukrepe za zmanjšanje proizvodnje in uporabe HFC ter ustrezno shranjevanje odpadnih plinov, ki uničujejo ozonski plašč. Po mnenju poslancev je treba zmanjšati izpuste črnega ogljika, ki je posebej nevaren za arktični led, pa tudi ledenike na Grenlandiji in v Himalaji.
Ob tem resolucija opozarja tudi na potrebo strogega izpolnjevanja zakonodaje v zvezi z onesnaževanjem zraka. Z uporabo tehnologije je namreč mogoče zmanjšati prisotnost plinov NOx in CO v zraku, kar bi pripomoglo k nižji vsebnosti troposferičnega ozona. Predlog resolucije o zmanjšanju izpustov Vprašanje za ustni odgovor Komisiji o toplogrednih plinih Poslanec Theodoros Skylakakis Poslanec Richard Seeber
Energetika: večja preglednost poslov trgovcev na debelo
Za potrošnike morajo biti cene jasne in pregledne, pravijo poslanci ©BELGA/Jan Woitas Nova pravila o delovanju energetskih trgov, ki jih Parlament potrdil v sredo, naj bi preprečila zlorabe pri trgovanju na debelo, da bi se tako bolje zaščitilo končne porabnike. Trgovanje z energijo na debelo bo na evropski ravni pod neodvisnim nadzorom, kar naj bi državam članicam omogočilo preprečevanje in kaznovanje protikonkurenčnega ravnanja.
Evropska uredba o celovitosti in preglednosti energetskega trga (REMIT) ureja trgovino z energijo na debelo na območju EU, zlasti pogodbe in izvedene finančne instrumente za proizvodnjo, dobavo in transport zemeljskega plina ter električne energije. Poslanci so predlog zakonodajnega besedila potrdili s 616 glasovi za, 26 proti in 24 vzdržanimi glasovi.
Uredba jasno opredeljuje pojme, kot so notranje informacije in tržne manipulacije, ter izrecno prepoveduje njihovo zlorabo in uporabo, medtem ko bodo morale biti nacionalne kazni za kršitelje sorazmerne s škodo, ki bo povzročena potrošnikom.
"Za potrošnike morajo biti cene jasne in pregledne, žal pa se preveč poslov še vedno sklepa v tajnosti in porabniki zato plačujejo previsoke cene energije, kar močno vpliva na zaposlovanje in rast. Evropa rabi večjo preglednost energetskih trgov in boljšo zaščito pred zlorabami, kar je tudi namen te uredbe," je v razpravi poudaril poročevalec Jorgo Chatzimarkakis (ALDE, DE).
"Energija mora biti dostopna vsem, saj je ključnega pomena za gospodarstvo. Pozdravljam sprejem te pomembne uredbo, ki zagotavlja preglednost in preprečuje zlorabe pri trgovanju z energijo na debelo ter omogoča odprtost in pravičnost trga. Zakonodaja bo pomagala pri doseganju večje preglednosti cen po vsej EU," je dejal predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek.
Vloga agencije ACER
Transakcije bo spremljala Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER), s sedežem v Ljubljani, ki bo podatke posredovala državam članicam, da bi te lahko preiskovale sume kršitev uredbe in izvajale sankcije nad kršitelji. Direktor agencije se bo moral o vprašanjih izvajanja uredbe REMIT posvetovati z nacionalnimi regulatorji, vendar njihovo mnenje zanj ne bo obvezujoče.
Evropski register
Dopolnilo, ki ga je v pogajanjih v besedilo vnesel Evropski parlament, določa, da se bodo morali vsi udeleženci na energetskem trgu, ki sklepajo transakcije, prijaviti pri nacionalnem regulativnem organu v državi članici, kjer imajo sedež. Nacionalni organi bodo nato ta seznam posredovali agenciji ACER, ki bo sestavila evropski register trgovci z energetiko na debelo.
Naslednji koraki
O besedilu uredbe sta Parlament in Svet že dosegla neformalno soglasje. Po dokončni potrditvi v prvi obravnavi bo uredba začela veljati 20 dan po objavi v Uradnem listu EU. Določila glede obveščanja agencije ACER o registriranih udeležencih na trgu bodo stopila v veljavo 6 mesecev po tem, ko bo Komisija sprejela ustrezne izvedbene akte. Sprejeto besedilo bo na voljo tukaj (klik na 14. 09. 2011)
Poslanci od EU za soočenje s krizo zahtevajo enoten evropski pristop
Sodelujoči v razpravi o gospodarski krizi Gospodarska kriza v Evropski uniji ne kaže znakov umirjanja, zaradi česar so poslanci še bolj prepričani, da se ji je treba po robu postaviti s skupnimi evropskimi rešitvami. Sprejetje zakonodajnega paketa za brzdanje zadolževanja in preprečevanje makroekonomskih ravnotežij bi bil velik korak v pravo smer, so poudarili, obenem pa opozorili tudi na to, da navadni ljudje ne bi smeli edini nositi stroškov krize.
Poljski finančni minister Jan Vincent Rostowski v svojem nagovoru poslancem ni bil najbolj optimističen, saj je menil, da je Evropa v veliki nevarnosti. "Če območje evra razpade, potem tudi EU ne bo več dolgo živela," je dejal, pri čemer je pohvalil Evropsko centralno banko (ECB) za njena prizadevanja za stabilizacijo trgov. Poslancem je priporočil, naj čim prej sprejmejo zakonodajni paket o gospodarskem upravljanju, o katerem se Parlament v tem trenutku pogaja z državami EU.
Rostowski je citiral tudi študijo švicarske banke UBS, ki stroške izstopa šibkejše države iz območja evra ocenjuje na 40 do 50 odstotkov njenega BDP v prvem letu in 10 do 20 odstotkov v letih zatem, stroški izstopa bogatejše članice pa bi po mnenju analitikov znašali 10 do 20 odstotkov v prvem letu, kasneje pa bi se odrazili v nižji gospodarski rasti in višji brezposelnosti.
Predsednik Evropske komisije Jose Manuel Barroso je poudaril, da je v tem trenutku najpomembneje, da Grčija izpelje svoj reformni program, Parlament pa potrdi paket o gospodarskem upravljanju. "Trgi so neučakani, delovati moramo hitro," je dejal in napovedal, da bo Komisija kmalu predstavila predloge o uvedbi evroobveznic in davka na finančne transakcije.
Predsednik politične skupine Evropske ljudske stranke (EPP), francoski poslanec Joseph Daul je dejal, da so Evropejci zaskrbljeni zaradi vse večjih bremen, ki jih morajo zaradi krize prevzemati, medtem ko države še niso našle rešitve. Če bo EU uvedla gospodarsko upravljanje, bo to pokazalo, da lahko razmišlja dolgoročno. Treba je izvesti veliki pok, se jasno zavezati evropskemu združevanju, katerega srce je prav območje evra, je opozoril poslanec.
Nemec Martin Schulz, vodja socialistov in demokratov (S&D), je menil, da kriza ogroža evropsko enotnost. Menili smo, da so ukrepi, ki so jih sprejele države, zadostni, vendar voditelji EU v svojih državah skušajo rešiti svojo kožo. "Proračunska disciplina mora biti pravična, navadni ljudje sami računa ne morejo plačati," je dejal Schulz.
"Ne naredimo napake s tem, da to krizo imenujemo grška kriza. Grčija je bila morda povod, ampak to je globoka kriza območja evra samega," pa je menil vodja liberalcev (ALDE), Belgijec Guy Verhofstadt. Vzroka zanjo sta odsotnost fiskalne unije in gospodarskega upravljanja, je razložil in se zavzel za uvedbo evroobveznic ter močnejšo vlogo Komisije nasproti državam EU.
Poslanka nemških Zelenih Rebecca Harms pa je opozorila, da EU ne zna državljanom razložiti, kako se bori proti krizi. "Neenakost se povečuje, navadni ljudje plačujejo stroške krize, bogati pa ne," je opisala položaj, vendar hkrati tudi poudarila, da EU še vedno ostaja uspešen projekt. Treba je stopiti skupaj, saj bodo trgi vsako šibkost kaznovali, je še dodala poslanka.
"Grčijo potiskamo v luknjo, iz katere se ne bo izkopala brez devalvacije. Grški bankrot je vprašanje časa," pa je dejal Belgijec Derk Jan Eppink (ECR) in dodal, da bi uvedba evroobveznic pomenila stroške za Nemčijo. Lothar Bisky (GUE/NGL, Nemčija) se je pritožil nad špekulanti, državnimi pomočmi za banke in vse večjimi stroški krize za prebivalstvo. Po njegovem mnenju sredstev za kohezijo, izobraževanje, kulturo in druge dejavnosti z evropsko dodano vrednostjo ne bi smeli zmanjševati.
Če Grčiji ne dovolite, da izstopi iz območja evra, bo prišlo do revolucije, pa je predsednika Komisije Barrosa opozoril britanski poslanec Nigel Farage (EFD), ki je sicer prepričan, da bo Grčija bankrotirala. "Pomagajte Grčiji, da dobi nazaj svojo valuto in reprogramira svoj dolg," je še pozval Barrosa. Gospodarsko upravljanje: Parlament nadaljuje z bojem proti gospodarski krizi Zadnji sklepi voditeljev EU o ukrepih za reševanje gospodarske krize (21. junij)
Sirski predsednik naj odstopi, libijska nafta naj prinese koristi vsem v državi, menijo poslanci
Predsednik Bašar Al Asad in člani njegovega režima naj nemudoma zapustijo oblast, vztrajajo parlamentarci. ©BELGA/AFP/HO/YOUTUBE Evropski parlament v resoluciji, sprejeti v četrtek, zahteva konec nasilja nad protestniki v Siriji in takojšnji odstop predsednika Bašarja Al Asada, v ločenem dokumentu o razmerah v Libiji pa med drugim poziva nacionalni prehodni svet, naj zagotovi, da bodo imeli od libijskih naravnih virov korist vsi tamkajšnji prebivalci.
Poslanci ostro obsojajo stopnjevanje nasilja ter sistematično preganjanje prodemokratičnih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic in novinarjev v Siriji. Parlament izraža globoko zaskrbljenost nad hudimi kršitvami človekovih pravic, ki so jih zagrešile sirske oblasti, vključno z množičnimi aretacijami, zunajsodnimi usmrtitvami, samovoljnim pridržanjem, izginotji in mučenjem.
Resolucija poziva k takojšnji ustavitvi nasilnega ukrepanja proti miroljubnim protestnikom in zahteva konec nadlegovanja njihovih družin ter izpustitev vseh političnih zapornikov. Ob tem Parlament izreka iskreno sožalje družinam žrtev in izraža solidarnost s sirskim prebivalstvom, ki se bori za svoje pravice, občuduje njegov pogum in odločnost ter globoko podpira prizadevanja za dosego popolnega spoštovanja načel pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
Režim v Damasku mora oditi z oblasti
Predsednik Bašar Al Asad in člani njegovega režima naj nemudoma zapustijo oblast, vztrajajo parlamentarci, ki ponovno zahtevajo neodvisno, pregledno in učinkovito preiskavo pobojev, aretacij, samovoljnih pridržanj ter domnevnih prisilnih izginotij in primerov mučenja s strani sirskih varnostnih sil, s katero bi zagotovili, da bodo storilci za ta dejanja odgovarjali
V zvezi z razmerami v Siriji je predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek dejal: "Sirskemu režimu ne smemo dovoliti, da še naprej pobija svoje ljudstvo. Režim v Damasku je izgubil še zadnji preostanek legitimnosti in mora takoj oditi z oblasti. Upam, da se bo sirska opozicija združila in ponudila verodostojno alternativo za prehodno obdobje, Evropejci pa moramo prevzeti svoj delež odgovornosti za zaščito civilistov in demokracije v državi."
Ciljno usmerjene sankcije
Parlament je zadovoljen, ker je Svet EU zoper sirski režim sprejel nove sankcije, ki zajemajo tudi prepoved uvoza surove nafte v Unijo, zahteva pa še dodatne ukrepe, ki bi bili usmerjeni proti režimu, a bi imeli kolikor mogoče majhen negativen vpliv na življenjske razmere prebivalstva.
Evropski poslanci pozivajo članice varnostnega sveta ZN, predvsem Rusijo in Kitajsko, naj sprejmejo resolucijo, v kateri bi obsodile uporabo smrtonosne sile, h kateri se zateka sirski režim, ter zahtevale, da se konča.
Dokument še izraža zadovoljstvo s humanitarno pomočjo, ki jo sirske sosede, zlasti Turčija, zagotavljajo tamkajšnjim beguncem.
Enotna, demokratična Libija
V posebni resoluciji, ki jo je Parlament sprejel v četrtek, poslanci čestitajo libijskemu prebivalstvu za pogum in odločnost ter pozdravljajo padec 42 let trajajočega avtokratskega režima Moamerja Gadafija. Parlament izraža polno podporo prehodnemu nacionalnemu svetu in poziva EU, naj novim libijskim oblastem pomagajo pri gradnji enotne, demokratične in pluralistične Libije, kjer bodo vsem zagotovljene človekove pravice in temeljne svoboščine.
Poslanci pozivajo države članice Unije, naj varnostni svet Združenih narodov zaprosijo za odobritev in sprostijo še zamrznjeno libijsko premoženje, da bi nacionalnemu svetu pomagale pri upravljanju v tem prehodnem obdobju.
Resolucija tudi poziva Catherine Ashton, visoko predstavnico za skupno evropsko zunanjo politiko, naj oblikuje pravo, učinkovito in verodostojno skupno strategijo za Libijo, od držav članic EU pa zahteva, naj strategijo uresničijo ter se pri tem vzdržijo enostranskih ukrepov ali pobud, ki bi jo lahko omajale.
Gadafi mora odgovarjati pred sodiščem
Moamer Gadafi in pripadniki njegovega režima morajo biti privedeni pred sodišče v pravni državi in odgovarjati za svoje zločine. Poslanci pa ob tem pozivajo bojevnike prehodnega nacionalnega sveta, naj ne izvajajo povračilnih ukrepov in izvensodnih usmrtitev.
EU bi morala tudi zagotoviti pomoč za reformo libijskega varnostnega sektorja ter za razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo nekdanjih bojevnikov. Parlament še opozarja prehodni nacionalni svet, naj zaščiti pravice manjšin in ranljivih skupin, med njimi številnih migrantov iz podsaharske Afrike, ki so žrtve nadlegovanja samo zaradi barve kože.
Upravljanje naravnih virov za vse
Na koncu Parlament poziva prehodni nacionalni svet, naj se v domačih strateških gospodarskih sektorjih ravna po visokih standardih preglednosti, da bo od libijskih naravnih virov imelo korist vse libijsko prebivalstvo. Predstavnik poljskega predsedstva Svetu EU Mikolaj Dowgielewicz v razpravi o Siriji. Resolucija Evropskega parlamenta o razmerah v Siriji Resolucija Evropskega parlamenta o razmerah v Libiji
SL
1
PHOTO
20110831PHT25629.jpg
SL
2
PHOTO
20110831PHT25653.jpg
SL
3
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2011-09&language=SL
SL
4
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=sl
SL
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program;jsessionid=C0EBD9A9790CA190AF5FED3C98AB3C19?language=sl
SL
6
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/sl/home.aspx
SL
7
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
SL
8
PHOTO
20110831PHT25627.jpg
SL
10
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program?language=sl
SL
11
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-program;jsessionid=C0EBD9A9790CA190AF5FED3C98AB3C19?language=sl
SL
12
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/sl/home.aspx
SL
13
LINK
http://audiovisual.europarl.europa.eu/
SL
14
PHOTO
20110831PHT25666.jpg
SL
17
PHOTO
20110831PHT25664.jpg
SL
20
LINK
/members/public/geoSearch/view.do;jsessionid=858C3ACA49BE53E8C80300F4525E7716?language=SL&partNumber=1&country=MT&id=28120
SL
21
LINK
http://www.frontex.europa.eu/
SL
22
PHOTO
20110913PHT26582.jpg
SL
23
PHOTO
20110913PHT26586.jpg
SL
26
LINK
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/galileo/
SL
27
LINK
http://www.esa.int/esaNA/galileo.html
SL
28
PHOTO
20110913PHT26588.jpg
SL
31
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=SL&partNumber=1&country=GR&id=97018
SL
32
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=SL&partNumber=1&country=AT&id=28252
SL
33
PHOTO
20110913PHT26560.jpg
SL
34
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=SL
SL
35
PHOTO
20110913PHT26562.jpg
SL
37
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=DOC/11/5&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
SL
38
PHOTO
20110913PHT26558.jpg
SL
39
PHOTO
20110913PHT26556.jpg
-//EP//TEXT AGENDA 20110704 SIT NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0290 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0352 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110913IPR26455 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0278 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0260 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110913IPR26450 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0474 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT OQ O-2011-000135 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18371 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT MOTION P7-RC-2011-0482 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT MOTION P7-RC-2011-0513 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
