Ukrepi v boju proti raku dojk
Javno zdravje
2006-10-25 - 16:33
V Evropski uniji vsako leto zboli za rakom dojk 275.000 oseb, letno pa zaradi te bolezni umre 88.000 žensk in 1000 moških. Resolucija, ki jo je parlament v sredo sprejel s 641 glasovi za, 11 proti in 4 vzdržanimi glasovi, predlaga ukrepe proti bolezni, ki je glavni vzrok smrti žensk v starosti med 35 in 59 let. Parlamentarci se zavzemajo za uvedbo nacionalnih sistemov mamografskih pregledov, bolje organizirane oddelke v bolnišnicah in vnovično vključitev pacientov na trg delovne sile.
Dokument je zbir vprašanj poslancev in poslank iz odborov za okolje, za zaposlovanje in za pravice žensk ter nadgradnja resolucije iz junija 2003, ki je države EU pozivala, da si prizadevajo za zmanjšanje umrljivosti za rakom dojk za 25 odstotkov v petih letih. Umrljivost zaradi raka dojk v članicah Unije po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) niha za več kot 50 odstotkov, število mastektomij pa se med državami članicami celo pri raku dojk v zgodnji fazi razlikuje do 60 odstotkov.
Nacionalni sistemi za pregledovanje
Ključni element za preprečevanje širjenja bolezni so mamografski pregledi. Raziskave WHO kažejo, da bi se lahko z rednimi pregledi po evropskih standardih pojavnost bolezni zmanjšala za 35 odstotkov. Ustrezne direktive obstajajo že od leta 1992, kljub temu pa 14 od 25 držav članic še nima nacionalnega sistema za pregledovanje, zato parlament ponovno poziva države članice, da uvedejo sistematično preventivno mamografijo, pri čemer se vsem ženskam med 50. in 69. letom starosti na dve leti ponudi preventivna mamografija v skladu s smernicami EU, da bi dosegli znatno zmanjšanje umrljivosti zaradi raka dojk. Preventivna mamografija se sistematično izvaja samo v 11 članicah: Belgiji, Češki, Estoniji, Finski, Franciji, Luksemburgu, Madžarski, Nizozemski, Španiji, Švedski in Veliki Britaniji.
Interdisciplinarni centri do leta 2016
Poslanci pozivajo članice Unije, da do leta 2016 zagotovijo sistematično varstvo z interdisciplinarnimi centri za dojke v skladu s smernicami EU, saj zdravljenje v teh centrih dokazano zviša možnosti za preživetje in kakovost življenja. Ugotavljajo, da ustrezno zdravstveno varstvo v zvezi z rakom dojk srednje- in dolgoročno vodi k zmanjšanju stroškov v zdravstvenem sistemu, saj se lahko preprečijo nepotrebne preiskave in zdravljenje, omogoči pa se zgodnejše odkrivanje karcinomov na dojki in s tem cenejše operacije in post-operativna nega.
Smernice EU zahtevajo specializacijo celotnega zdravstvenega osebja, kar je odločilnega pomena za kakovost zgodnjega odkrivanja in zdravljenja, ob tem pa ustrezno nadaljnje usposabljanje v državah članicah lahko podpre Evropski socialni sklad, v državah pristopnicah pa predpristopni skladi.
Pogostejše pojavljanje raka dojk pri mlajših ženskah
Statistike kažejo, da pri vse večjem številu žensk postavijo diagnozo za raka dojk v prvih letih zaposlenosti: 35 odstotkov novih primerov raka dojk danes odkrivajo pri ženskah, starih do 55 let; 12 odstotkov ga odkrijejo celo pri mlajših od 45 let. Mlade ženske, ki so zbolele za rakom dojk, še posebej trpijo zaradi težav, kot sta ponovna vključitev na trg dela in pomanjkljiva finančna varnost, poleg tega pa jih težijo še specifične težave pri načrtovanju življenja, kot sta neplodnost zaradi hormonske terapije ali diagnoza sredi nosečnosti. Države članice bi morale zato posebno pozornost posvetiti težavam mladih žensk z rakom dojk, tako da jim dajo na voljo specifične informacije.
Najnovejše študije tudi kažejo, da petina nekdaj obolelih za rakom ne začne spet delati, čeprav veljajo za dela sposobne, tiste ženske, ki začnejo spet delati, pa se vseeno pogosto soočajo z zmanjšanjem dohodkov. Parlament zato poziva Komisijo, da pripravi listino o varstvu pravic obolelih za rakom in kronično obolelih na delovnem mestu, s katero bi podjetja spodbudili, da obolelim omogočijo opravljanje dela med zdravljenjem in da jih po zdravljenju spet vključijo na trg dela.
Raziskave in preprečevanje raka
Poslanci vztrajajo, da je treba vzroke za rak dojk bolj izčrpno raziskati, zlasti vlogo škodljivih kemikalij in onesnaževal, prehrane, življenjskega sloga in genetskih dejavnikov, pa tudi njihove medsebojne vplive, ter pozivajo k nadaljnjemu raziskovanju povezanosti med boleznijo in morebitnimi dejavniki tveganja, kot so tobak, alkohol in hormoni. Komisijo parlament še poziva, da naj v sedmem okvirnem raziskovalnem programu še naprej raziskuje tehnično-fizikalne vidike in alternative konvencionalnih oblik mamografije, kot na primer digitalno mamografijo.
20061020IPR11875
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
