Ključni politični dogodki v prvi polovici leta 2010
Institucije
2010-07-22 - 08:00
V Evropskem parlamentu je bilo vse do počitnic zelo živahno: sklepali so se kompromisi in dogovori, slišati pa je bilo mogoče tudi nekaj vročih razprav. Parlament v začetku leta potrdil novo Evropsko komisijo Večja pooblastila poslanci dobili pri proračunskih zadevah Kmalu potem, ko je v veljavo stopila Lizbonska pogodba, s katero je Evropski parlament dobil večje pristojnosti v odločanju o evropski zakonodaji, so poslanci to izkoristili in zavrnili sporazum med Evropsko unijo in ZDA o posredovanju bančnih podatkov evropskih državljanov ameriškim oblastem. Države EU so tako morale predstaviti nov sporazum, v katerem so upoštevale zahteve poslancev po učinkovitejšem varovanju zasebnosti.
Parlament je uspel tudi v pogajanjih z državami EU in Evropsko komisijo o novi evropski diplomatski službi, saj bodo poslanci potrjevali njen proračun. Preberite si še o drugih pomembnih dogodkih v prvi polovici letošnjega leta.
20100630FCS77235
Izvolitev nove Komisije konec dolgih postopkov
Nova ekipa Evropske komisije je bila potrjena s 488 glasovi. Petletni mandat komisarjev bo trajal do 31. oktobra 2014 Bolgarska vlada je morala predlagati svojo kandidatko za komisarko dvakrat Z izvolitvijo nove Evropske komisije v torek, 9. februarja, je Evropski parlament na plenarnem zasedanju v Strasbourgu končal dolg postopek potrditve novih komisark in komisarjev na čelu z njihovim predsednikom Josejem Manuelom Barrosom. 488 glasov za, 137 glasov proti in 72 vzdržanih: takšen je bil rezultat glasovanja, ki je Barrosovi ekipi omogočil, da je danes vajeti v Berlaymontu prevzela v svoje roke.
"Čas je za akcijo," je ob tem dejal predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek. Ob tem velja omeniti, da se je Evropski parlament še pred potrditvijo Komisije s slednjo dogovoril o okvirnem sporazumu o sodelovanju, ki med drugim predvideva hitrejšo odzivnost Evropske komisije na zakonodajne pobude EP.
Nič več samo skrbniki
Z izvolitvijo nove Komisije (njen petletni mandat bo trajal do 31. oktobra 2014), se je končala tudi politična negotovost, saj so komisarji, ki jim je mandat potekel konec oktobra lani, do včeraj opravljali le skrbniške posle.
Postopek potrditve nove Komisije je bil razmeroma dolg. Od evropskih volitev je tako minilo dobrih osem mesecev, medtem ko je bil Barroso za šefa Komisije izvoljen že pred petimi meseci. Seznam kandidatov za komisarje je bil na voljo poslancem dobra dva meseca pred izvolitvijo nove Komisije.
Napeta politična razprava
Kakor je bilo pričakovati, je bil postopek potrjevanja nove Evropske komisije v Parlamentu politično zelo razvnet. Različne politične skupine v EP so imele o različnih komisarjih različna mnenja, pri čemer se vsi kandidati za komisarje na zaslišanjih niso odrezali enako dobro.
Postopek je tudi sicer dokaj zapleten. Države članice najprej predlagajo svoje kandidate za komisarje, ki nato najprej pisno odgovorijo na vprašanja Evropskega parlamenta, pred glasovanjem o celotni Komisiji pa mora Parlament opraviti še zaslišanja vseh komisarjev.
Bolgarska vlada je sicer morala predlagati svojo kandidatko za komisarko dvakrat, saj je Rumjana Želeva od kandidature odstopila, zamenjala pa jo je Kristalina Georgieva.
Močno zanimanje medijev
Vsa zaslišanja so sicer trajala 81 ur, poslanci pa so kandidatom za komisarje postavili okoli 1750 vprašanj. Močno zanimanje za zaslišanja so pokazali mediji iz vse EU, saj je nastop kandidatov za komisarje spremljalo 83 televizijskih ekip, samo v Bolgariji pa je bilo o zaslišanjih objavljenih 300 časopisnih člankov (v celotni EU okoli 2000).
Prevajalci so vse pisne odgovore kandidatov na vprašanja EP prevedli v 22 jezikov, kar znaša 3300 strani prevodov. Dve zaslišanji sta bili simultano prevajani v 22 jezikov, kar se je v EP zgodilo prvič. Zaslišanja kandidatov za komisarje v EP Tiskovno sporočilo: Parlament izvolil novo Komisijo Postopek izvolitve Evropske komisije Fotografski utrinki iz razprave EP o novi Evropski komisiji Evropska komisija
EP z zavrnitvijo SWIFT za boljše varstvo zasebnosti
Obrazec za prenos sredstev med bančnimi računi z IBAN in SWIFT kodama. ©BELGA_imagebroker_Bernhard Classen V sistem vključenih več kot 8000 bank Poslance skrbi morebitna zloraba podatkov Potem, ko so evropski poslanci 11. februarja zavrnili sporni začasni sporazum med EU in ZDA o posredovanju bančnih podatkov v okviru sistema SWIFT, so ga zunanji ministri EU zdaj tudi uradno preklicali. Razlog za to, da je Parlament prvič uporabil možnost zavrnitve mednarodnega sporazuma, ki jo je dobil z Lizbonsko pogodbo, so bila pomanjkljiva jamstva za zaščito temeljnih pravic in osebnih podatkov državljanov EU.
Zelo uporabni podatki
SWIFT je omrežje, ki več kot 8000 bankam omogoča varen in učinkovit prenos podatkov, ki so pomembni za različne bančne transakcije, npr. prenos denarja med različnimi računi bank iz različnih držav. SWIFT ima na tem področju okoli 80-odstotni tržni delež, pokriva pa 208 držav. Ker so osebne finance zelo pomemben del življenja vsakogar, lahko bančni podatki marsikaj povedo o posamezniku.
Iz vidika boja proti terorizmu gre za zelo uporabne podatke, zaradi česar so ZDA SWIFT že leta 2001, neposredno po terorističnih napadih v New Yorku, s sodno odredbo prisilile, da ameriškim varnostnim službam posreduje bančne podatke ne samo ameriških, ampak tudi večine evropskih bank.
Umik strežnikov iz ZDA
Evropski parlament je vedno znova opozarjal, da ZDA niso nikoli natančno povedale, kako se podatki o bančnih transakcijah evropskih državljanov uporabljajo, kdo ima do njih dostop, kako se hranijo in kakšne pravne zaščite so deležni.
Prvi sporazum o posredovanju bančnih podatkov je bil sicer med EU in ZDA sklenjen leta 2007, potem ko so leta 2006 na dan prišli podatki, da SWIFT, ki ima sedež v Belgiji, evropske bančne podatke že od leta 2001 posreduje ameriškim oblastem.
Nov sporazum, t.j. tisti, ki so ga poslanci zavrnili, je bil potreben zato, ker je SWIFT strežnik s podatki o evropskih bančnih transakcijah prenesel v Švico. To je spremenilo pravni položaj prvotnega sporazuma, zato so se države članice odločile za sklenitev začasnega sporazuma z ZDA, katerega veljavnost naj bi bila devet mesecev. V tem času naj bi se EU in ZDA v sodelovanju s Parlamentom (Lizbonska pogodba namreč slednjemu daje možnost zavrniti sporazum, če se z njim ne strinja) dogovorile o trajnejšem sporazumu.
Burna razprava v EP
Eden izmed razlogov za nezadovoljstvo poslancev je bilo tudi dejstvo, da so članice EU sporazum z ZDA o SWIFT podpisale le nekaj dni preden je v veljavo stopila Lizbonska pogodba, v Parlament pa besedilo poslale slab teden pred 1. februarjem, ko naj bi stopil v veljavo. Pri tem EP sploh ni bil seznanjen s tem, da pogajanja o sporazumu potekajo.
Predsednik Parlamenta Jerzy Buzek je potem, ko so poslanci sporazum zavrnili, strnil njihove argumente: "Večinsko mnenje EP je, da v besedilu sporazuma ni ustreznega ravnotežja med varnostjo in zaščito državljanskih svoboščin ter temeljnih pravic."
Poročevalka EP, ki je v svojem poročilu o sporazumu predlagala njegovo zavrnitev, Jeanine Hennis-Plasschaert (ADLE, NL ), je ob tem dejala, da je izmenjava in uporaba podatkov za protiteroristične namene še vedno potrebna, vendar mora EU pri tem Evropejcem dati razlog za to, da zaupajo tako v povečano varnost kot tudi pravila za upravljanje s podatki.
"Vlade so mislile, da bodo lahko sprejela tako slab sporazum, ki ni v skladu s temeljnimi pravicami," je dejal Martin Schulz (S&D, DE), Ernst Strasser (EPP, AT) pa je menil, da bi morali pri sporazumu enako težo dati tako državljanskim svoboščinam kot varnosti.
Naslednji koraki
Evropska komisija je že sporočila, da bo, kakor hitro bo to mogoče, predstavila nov okvir za pogajanja, pri čemer velja omeniti, da so države članice že izrazile pripravljenost za začetek pogajanj o novem sporazumu o SWIFT.
Članice EU in ZDA na področju boja proti terorizmu sedaj lahko sodelujejo na podlagi sporazuma o vzajemni pravni pomoči, ki omogoča izmenjavo različnih podatkov v skladu z zakonodajami držav članic.
Kaj se je dogajalo s SWIFT?
2001: kot odgovor na teroristične napade leta 2001, začno ZDA uporabljati podatke o bančnih transakcijah
junij 2006: ameriški tisk razkrije, da ZDA dostopajo tudi do podatkov SWIFT
3. oktober 2007: SWIFT vzpostavi podatkovni center v Švici, zaradi česar je potreben sporazum o izmenjavi podatkov med EU in ZDA
13. julij 2009: tisk razkrije, da potekajo pogajanja o novem sporazumu
30. november 2009: Svet EU podpiše sporazum
25. januar 2010: sporazum poslan Parlamentu v potrditev
1. februar 2010: sporazum stopi v veljavo
4. februar 2010: Odbor EP za državljanske svoboščine zavrne sporazum
11. februar: sporazum zavrnjen na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta
Evropski poslanci zavrnili sporazum o SWIFT Bodo evropski poslanci v nasprotju z željami ZDA zavrnili sporazum o SWIFT? Resolucija EP o SWIFT, s katero je EP sporazum zavrnil
Pri mednarodnih ločitvah prvič do okrepljenega sodelovanja med državami EU
Zakonski pari se bodo lahko odločili, kje želijo opraviti postopek ločitve: v eni izmed držav, od koder prihajata zakonca, ali v državi skupnega bivališča. ©BELGA_belpress_Philippe Turpin 14 držav, tudi Slovenija, bo omogočilo lažji postopek pri mednarodnih ločitvah Za okrepljeno sodelovanje se mora odločiti najmanj devet članic EU The first instance of "enhanced cooperation" between a limited number of member states, has become a reality, more than two decades after the procedure was first introduced into the EU. Overcoming years of blockage in Council, 14 like-minded members states agreed to launch an enhanced cooperation process covering divorce between "international" couples.
The EP approved the use of the procedure earlier today by 615-30 votes, following approval at the committee stage.
The divorce issue has been deadlocked since 2006. A total of 14 countries supported the breakthrough on divorce: Austria, Belgium, Bulgaria, France, Germany, Hungary, Italy, Latvia, Luxembourg, Malta (where there is legal separation but no divorce), Portugal, Romania, Slovenia and Spain.
The main provision is that international couples be allowed to choose to divorce in either one of their countries of origin or their common country of residence. Until now divorce courts had to sort out relevant legislation of all States involved.
Polish Rapporteur Tadeusz Zwiefka (EPP) said in his report that the new rules "ensure that these intrinsically painful episodes in their lives are not made even more difficult to bear by the difficulties associated with the courts’ having to deal with the problems of applicable law, which are hard to comprehend even for many lawyers".
Enhanced cooperation
Enhanced cooperation was initially introduced by Amsterdam Treaty of 1999 as an agreement between at least one third of Member States (i.e. 9 now) to submit to EU legislation. Such cooperation will not affect the other States, but will also not discriminate against them or exclude any who wish to join.
It is a measure of last resort that can only be introduced if it is determined that there is zero chance of agreement for or against a measure in the Council.
It cannot go beyond or contravene the EU legal order and must be approved by the Commission and the Council by qualified majority (i.e. no veto) and receive the assent of EP. The European Commission will oversee its application, like for any other EU legislation.
However, the EP is subsequently only consulted on the issue at hand, in this case divorce. Parliament's resolution asks for full powers of co-decision be accorded to EP in this matter. Sklep Parlamenta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju ločitev Kaj je okrepljeno sodelovanje?
Nova pravila za državljanske pobude
Državljanska pobuda, da bi se državljane bolje slišalo. ©BELGA_WESTEND61_Michael Bader Milijon podpisov iz devetih držav Nova oblika neposrednega vpliva na politiko EU Lizbonska pogodba je v delovanje Evropske unije prinesla mnogo novosti, ena izmed najpomembnejših pa so prav gotovo nova pravila za državljanske pobude. Konec marca je Evropska komisija predlagala uredbo, ki natančneje opredeljuje načine, kako lahko državljani vplivajo na vsebino evropske zakonodaje.
Samo milijon ...
Komisija tako predlaga, da bi lahko en milijon podpisnikov, ne glede na to, ali bodo podpis vložili pisno ali elektronsko, iz devetih različnih držav EU, ki že lahko glasujejo na nacionalnih volitvah, dal pobudo za sprejem evropskega zakonodajnega akta. Državljanska pobuda se sicer ne dotika izključne pravice za predlaganje zakonodaje, ki jo ima Komisija, vendar bo morala slednja upoštevati državljansko pobudo, ko se bo odločala o zakonodajnih predlogih.
V skladu s predlogom uredbe bodo imeli pobudniki 12 mesecev časa, da zberejo zahtevano število podpisov, podpisniki pa bodo morali poleg svojega imena posredovati še kraj bivanja, naslov elektronske pošte, kraj in datum rojstva, podatke o državljanstvu ter številko osebnega dokumenta. Pri tem velja poudariti, da bo moralo podpise za uspeh pobude dati določeno število državljanov iz vsake izmed devetih držav, npr. najmanj 72,000 iz Nemčije, 4500 iz Malte in 6000 iz Slovenije.
Državljanske pobude bodo lahko registrirane na spletu, Komisija pa bo preverila, ali ustrezajo pogojem, predvsem če so skladne z evropskimi vrednotami.
Bližje državljanom
"Komisija je dokaj dobro ujela ravnotežje med spodbujanjem demokracije in integriteto novega sistema," je menil Andrew Duff (ALDE, UK) in dodal, da bi bilo dobro, če bi pobudniki pred formalno vložitvijo državljanske pobude pri Komisiji povprašali, ali so njihovi predlogi sploh izvedljivi.
MEP Rafał Trzaskowski (EPP, PL) pa je opozoril, da si državljani ne bi smeli ustvarjati prevelikih upanj v zvezi z novimi pravili za pobudo, saj bo postopek še vedno zapleten, podobno kot je zapleten v državah članicah.
Gerald Häfner (Zeleni/EFA, DE) je ob tem menil, da nova pravila o državljanski pobudi odpirajo vrata neposrednemu sodelovanju evropskih državljanov v srcu evropske politike. Predlog uredbe o državljanski pobudi (Evropska komisija) Dokument o posvetovanju o državljanski pobudi Pobuda za državljansko pobudo Evropska komisija o državljanski pobudi
Proračun EU in Lizbonska pogodba
Lizbonska pogodba je znatno povečala pristojnosti Parlamenta na proračunskem področju. ©BELGA_imagebroker_Christian Ohde Enakopravno odločanje Parlamenta o vseh izdatkih Končni dogovor o proračunu za leta 2011 predvidoma jeseni
Lizbonska pogodba določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom enakopravno odloča o vseh izdatkih EU. Lizbonska pogodba pa ni poenostavila le postopka sprejemanja proračuna, z njo je postal dolgoročni finančni okvir, t.i. finančna perspektiva, pravno zavezujoč.
Lizbonska pogodba je v postopku sprejemanja proračuna uvedla naslednje novosti:
odpravila je razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki
Evropski parlament in Svet EU enakopravno odločata o celotnem proračunu (pred tem je imel Svet zadnjo besedo pri obveznih izdatkih)
dolgoročni finančni okvir je pravno zavezujoč
za sprejetje proračuna je potrebno le eno branje (pred tem dva), nesoglasja med Svetom in Evropskim parlamentom pa se rešujejo na spravnem odboru
V letu 2010 se morajo evropske institucije sporazumeti o podrobnejših pravilih in urniku, s katerimi bodo uresničile določila Lizbonske pogodbe o sprejemanju proračuna.
Evropska komisija bo osnutek proračuna za leto 2011 predstavila aprila ali maja. Svet EU in Evropski parlament, ki ga v proračunskem postopku predstavlja odbor za proračun, bosta nato osnutek preučila. Pogajanja o osnutku proračuna bodo potekala poleti in zgodaj jeseni. Dogovor o končnem proračunu za leto 2011 bo predvidoma sprejet na seji spravnega odbora v novembru, formalno pa bo proračun potrjen decembra. Evropski parlament in Lizbonska pogodba
Parlament uspešno zaščitil skupne interese EU v bodoči evropski diplomaciji
V evropski diplomaciji bo delalo od 6000 do 7000 diplomatov. Manj prostora za interese posameznih držav, več za evropske Kdor nadzira proračun, nadzira tudi diplomacijo Potem, ko se 21. junija v Madridu Evropski parlament, Evropska komisija in države Evropske unije uspele dogovoriti o temeljnih smernicah za delovanje evropske službe za zunanje delovanje, poslanci poudarjajo, da jim je v pogajanjih uspelo zaščititi evropski interes. Ker bo Parlament nadziral proračun evropske diplomacije, bo namreč lahko poskrbel, da ta ne bo delovala samo v skladu z željami nekaterih držav članic, ampak v prid celotne EU.
Nadzor nad denarjem
Nemški poslanec Elmar Brok (EPP) , predsednik odbora za zunanje zadeve, je tako menil, da je Parlament v pogajanjih uspel razširiti svoje proračunske pristojnosti v zvezi z bodočo evropsko diplomacijo. Administrativni proračun sicer ne bo del proračuna EU, vendar bodo poslanci po posebnem postopku zanj vseeno podeljevali razrešnico. Ostalo porabo denarja bo Parlament nadzoroval v skladu z običajnim proračunskim postopkom.
"Naš cilj je, da ustvarimo delujočo službo, ki bo nadaljevala z grajenjem zaupanja," je ob tem dejal Brok.
Interesi Skupnosti na prvem mestu
"Sedaj imamo obsežnejšo, bolj ambiciozno evropsko službo za zunanje delovanje, s 6000 do 7000 diplomati in uradniki, ki bodo delovali v skladu z metodo Skupnosti in jo pri več vprašanjih še okrepili," pa je rezultat pogajanj povzel belgijski poslanec Guy Verhofstadt (ALDE).
Po njegovem mnenju bo evropska diplomacija tako manj podložna Kar 60 odstotkov evropskih diplomatov bo evropskih uradnikov, ostali bodo prišli iz držav članic, visoka predstavnica EU za zunanjo in varnostno politiko EU Catherine Ashton pa se bo pri svojem delu morala usklajevati z evropskimi komisarji za širitev, razvoj in humanitarno pomoč, je razložil Verhofstadt.
"Dosegli smo, da bo nova diplomatska služba politično odgovorna Evropskemu parlamentu kot edini neposredno voljeni instituciji EU," je ob tem dejal italijanski poslanec Roberto Gualtieri (S&D) . Poleg 60-odstotnega deleža evropskih uradnikov v evropski diplomaciji je Parlament vztrajal tudi pri tem, da evropska služba za zunanje delovanje pozornost posveti tudi spodbujanju spoštovanja človekovih pravic po svetu, kriznemu upravljanju in mirovnim operacijam.
Poslanci so dogovor dokončno potrdili na plenarnem zasedanju v četrtek, 8. julija. Diplomatska služba: Unija bo postala svetovni igralec, ne pa plačnik Poročilo poslanca Broka o evropski službi za zunanje delovanje Predstavitev dogovora o evropski službi za zunanje delovanje (tiskovno sporočilo) Pogovor s poslancem Brokom: Na poti k evropski diplomatski službi Pogovor s poslancem Verhofstadtom (prispevek EuroparlTV)
SL
1
PHOTO
20100707PHT78107.jpg
SL
2
PHOTO
20100209PHT68720.jpg
SL
3
LINK
/hearings//default.htm;jsessionid=A16799C1C8ADCEC22AB862FDA0DCF61B?language=SL
SL
5
LINK
/hearings//procedure/default.htm?language=SL
SL
6
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157623262989317/
SL
7
LINK
http://ec.europa.eu/
SL
8
PHOTO
20100225PHT69630.jpg
SL
12
PHOTO
20100615PHT76111.jpg
SL
14
LINK
http://europa.eu/scadplus/glossary/enhanced_cooperation_en.htm
SL
15
PHOTO
20100414PHT72732.jpg
SL
16
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/citizens_initiative/docs/com_2010_119_en.pdf
SL
17
LINK
http://wiki.citizens-of-europe.eu/images/d/d7/100331_eci_outcome_consultations.pdf
SL
18
LINK
http://www.citizens-initiative.eu/
SL
19
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/citizens_initiative/index_sl.htm
SL
20
PHOTO
20100503PHT73997.jpg
SL
21
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=SL&refreshCache=yes&pageRank=1&id=66
SL
22
PHOTO
20100621PHT76383.jpg
SL
24
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/afet/pr/816/816525/816525en.pdf
SL
27
VIDEOLINK
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=351443ed-878f-46bb-bd7c-fa6ecb59cc03&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=SL&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100209IPR68680 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100128FCS68186 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100205STO68536 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0029 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0194 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100625FCS76850 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100621IPR76414 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100607STO75581 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
