Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
LIBE_OJ(2011)1208_1
OSNUTEK PROGRAMA
Predstavitev
PRISTOP EU H KAZENSKEMU PRAVU
v četrtek, 8. decembra 2011, od 9.00 do 12.30
v Bruslju
Sejna soba: Paul Henri Spaak (PHS) A1 002
UVOD
Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je EU pridobila večje pristojnosti na področju kazenskega prava, kot jih je imela v preteklosti. Najpomembnejši določbi na tem področju sta člena 82 in 83 PDEU. Poleg tega si Evropski parlament in Svet zdaj delita zakonodajno oblast.
Kazensko pravo pa kljub vsemu ostaja občutljiva tema. Tradicionalno je veljalo kot neposredno povezano z nacionalno suverenostjo. Države članice so le postopoma sprejele, da je za učinkovit boj zlasti proti organiziranemu kriminalu bistvenega pomena tesnejše sodelovanje. Zaradi tega so upoštevale številne konvencije Sveta Evrope in Združenih narodov ter začele s sprejemanjem evropske zakonodaje na tem področju. Kljub temu je treba skrbno preučiti razlago načel subsidiarnosti in sorazmernosti.
Ker se kazensko pravo lahko pojavlja na zelo različnih področjih politike, npr. v okoljskem pravu, zaščiti finančnih interesov EU in konkurenčnem pravu, je treba razviti zaščitne ukrepe, ki bodo zagotavljali doslednost in skladnost kazenskopravne zakonodaje EU. Med predstavitvijo se bomo osredotočili na načela, na katerih temelji kazensko pravo (npr. zakonitost, zadnja možnost), pa tudi na trenutne in prihodnje institucionalne sporazume za zagotavljanje kakovostne zakonodaje.
Predstavitev se bo osredotočila na naslednja vprašanja:
1. Kdaj naj bi EU sprejela kazensko zakonodajo, oziroma z drugimi besedami, kdaj naj EU ne sprejema kazenske zakonodaje in ali naj jo prepusti nacionalni zakonodaji držav članic? Katera merila naj se uporabijo za boljše razlikovanje?
2. Če se sprejme odločitev, da je evropsko kazensko pravo potrebno, kako lahko EU zagotovi najvišjo možno kakovost te zakonodaje? Kako bodo lahko zagotovljena osnovna načela, na katerih temelji kazensko pravo?
3. S kakšnim načinom dela lahko institucije EU zagotovijo, da bo kazenska zakonodaja EU upoštevala temeljna načela? Ali v vsaki od treh institucij EU obstaja enota, ki pregleduje zakonodajo na tem področju, oziroma ali bi morala obstajati? Kje naj bi se nahajala takšna centralna enota?
UVOD
9.00–9.15 Cornelis de Jong, poslanec EP in poročevalec poročila o pristopu EU h kazenskemu pravu
PRVA SEJA
Nacionalno kazensko pravo v primerjavi z evropskim kazenskim pravom
9.15–10.20
9.15–9.35 Hans Nilsson, profesor na College of Europe v Brugesu in vodja oddelka za pravosodno sodelovanje pri Svetu Evropske unije od leta 1996
Kazensko pravo in Lizbonska pogodba: temeljite spremembe. Pregled razvoja kazenskega prava v Evropski uniji.
9.35–9.50 André Klip, profesor za kazensko pravo, kazenske postopke in transnacionalno kazensko pravo na Univerzi v Maastrichtu
Pod katerimi pogoji je evropsko kazensko pravo bistveno in kot tako zaželeno/zahtevano in kdaj zadostuje nacionalno kazensko pravo? Katera prevladujoča načela naj bi bila v tem pogledu upoštevana?
9.50–10.05 Adán Nieto Martín, profesor kazenskega prava na Univerzi Castilla la Mancha
Gospodarsko kazensko pravo v EU (korupcija, konkurenčno pravo, pranje denarja, trgovanje na podlagi notranjih informacij, zaščita finančnih interesov EU) je področje politike, ki je spontano vodilo k razvoju evropskega kazenskega prava. Ali tak razvoj predstavlja težavo za skladnost evropskega kazenskega prava?
10.05–10.20 Razprava
DRUGA SEJA
Vodilna načela, na katerih temelji evropsko kazensko pravo
10.20–11.25
10.20–10.40 Raimo Lahti, profesor kazenskega prava na Univerzi v Helsinki h
Vprašanje kazenskega prava ali česa drugega (sorazmernost–zakonita uporaba–zadnja možnost). Sprejetje kazenskega prava je najbolj radikalen ukrep, ki ga lahko sprejme vlada za dosego cilja politike. Kakšno razmerje naj EU določi med namenom politike in sredstvi za dosego tega namena? Ali so v pogodbah ali v sodni praksi smernice o tem in ali so zadostne?
10.40–10.55 Helmut Satzger, profesor za nemško, evropsko in mednarodno kazensko pravo, kazenske postopke in gospodarsko kazensko pravo na Univerzi Ludwika-Maksimilijana v Münchnu.
Je načelo zakonitosti na evropski ravni zadostno zagotovljeno in kaj bi bilo potrebno izboljšati? Ali ustvarjajo direktive in predvsem njihov prenos v nacionalno pravo posebne ovire za ta načela (predvsem za načelo lex certa)?
10.55–11.10 John Spencer, profesor prava na Univerzi v Cambridgeu
Ali bi moralo biti kazensko pravo kodificirano? Ali lahko skupni pravni sistemi vključujejo kodifikacijo kazenskega prava? Katerim možnostim lahko sledi EU, da oblikuje skupni sistem, ki bo omogočal sobivanje drugačnih sodnih sistemov in kultur?
11.10–11.25 Razprava
TRETJA SEJA
Prenos splošnih načel v prakso: centralni enoti za analizo evropskega kazenskega prava naproti
11.25–12.15
11.25–11.40 Lotte Knudsen, predstavnica Evropske komisije – direktorica direktorata za kazensko pravosodje pri GD JUST
Predstavitev Sporočila Evropske komisije o oblikovanju kazenskopravne politike EU: zagotavljanje učinkovitega izvajanja politik EU s pomočjo kazenskega prava ( KOM(2011)0573 ).
Kako Komisija zagotavlja usklajen pristop v zvezi z evropskim kazenskim pravom? Ali obstaja centralna enota ali mehanizem, ki nadzira vsak predlog, ki vsebuje kazenske določbe? Ali Komisija opravlja presoje vplivov načel, na katerih temelji evropsko kazensko pravo? Ali obstajajo mehanizmi nadaljnjega spremljanja za nadzorovanje učinkovitosti evropskega kazenskega prava?
11.40–11.50 Tomasz Ostropolski, predstavnik poljskega predsestva – vodja enote za evropsko kazensko pravo, Ministrstvo za pravosodje
Svet je sprejel sklepe o vzorčnih določbah (16542/1/09) o usmerjanju posvetovanj Sveta na področju kazenskega prava. Kateri organ ali enota zagotavlja, da se bodo določbe tudi dejansko uporabljale kot smernice, ko bo zakonodaja EU o evropskem kazenskem pravu dejansko predlagana ali sprejeta?
11.50–12.00 Antonio Caiola - vodja enote B3 pravne službe
Evropskega parlamenta: pravosodje in državljanske svoboščine
Ali je pravna služba Evropskega parlamenta ustrezno usposobljena, da zagotovi upoštevanje splošnih načel, na katerih temelji kazensko pravo? Kako to izvesti v praksi? Kateri konkretni ukrepi so potrebni?
12.00–12.15 Razprava
ZAKLJUČEK
12.15-12.30
Cornelis de Jong, poslanec EP in poročevalec poročila o pristopu EU h kazenskemu pravu
PRILOGA I
PRAKTIČNE SMERNICE ZA RAZPRAVO
•Da bi lahko v razpravi sodelovalo čim več poslancev, bo čas za govor omejen na dve minuti na nastop oziroma vprašanje.
• Govorniki, ki bi želeli dopolniti svoj govor, lahko to storijo pisno s predložitvijo dokumenta (najbolje v angleščini ali francoščini), ki ga vnaprej pošljejo sekretariatu (elektronski naslov:
libe-secretariat@europarl.europa.eu ). Gradivo za sejo bo razdeljeno med sejo.
•Dokumenti s seje bodo postopoma objavljeni v razdelku o predstavitvah na spletnih straneh odbora LIBE: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/homeCom.do?language=EN&body=LIBE .
POMEMBNO OBVESTILO ZA VSE, KI SE ŽELIJO UDELEŽITI
SEJE
Seja je odprta za javnost.
Zaradi varnostnih razlogov morajo udeleženci, ki nimajo izkaznice Evropskega parlamenta, predhodno zaprositi za prepustnico. Tisti, ki želijo takšno prepustnico pridobiti, naj se najkasneje do 5. decembra 2011 do 12.00 obrnejo na sekretariat ( libe-secretariat@europarl.europa.eu ).
Posredovati nam morate vaš PRIIMEK, ime, datum rojstva, državljanstvo, vrsto osebnega dokumenta (potni list, osebna izkaznica, vozniško dovoljenje itd.), številko osebnega dokumenta, naslov in podjetje/institucijo/organizacijo. Brez teh podatkov varnostna služba prepustnice ne bo mogla izdati.
Sekretariat seminarja
Telefon
Naslov
Elektronski naslov
Claudia GUALTIERI
Administratorka
+32.2.284 20 48
Evropski parlament
Rue Wiertz 60
RMD 04J002
B-1047 Bruselj
claudia.gualtieri@europarl.europa.eu
Gesthimani TENGELIDOU
Pomočnik
+32.2.284 21 05
Evropski parlament
Rue Wiertz 60
RMD 04J046
B-1047 Bruselj
gesthimani.tengelidou@europarl.europa.eu
