A6-0045/2009
17.2.2009
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)
(KOM(2008)0505 – C6‑0297/2008 – 2008/0165(COD))
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
Poročevalec:
Johannes Blokland
(Prenovitev – člen 80a poslovnika)
PE 415.331v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................50
PRILOGA: PISMO ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE...........................................................53
PRILOGA: MNENJE POSVETOVALNE SKUPINE PRAVNIH SLUŽB EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE 55
MNENJE ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE O PRAVNI PODLAGI.....................................58
POSTOPEK..............................................................................................................................66
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)
( KOM(2008)0505 – C6‑0297/2008 – 2008/0165(COD) )
(Postopek soodločanja – prenovitev)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2008)0505 )
Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 133 in 175(1) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0297/2008 ),
– ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov,
UL C 77, 28.3.2002, str. 1.
– ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 17. decembra 2008, naslovljenega na Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane v skladu s členom 80a(3) Poslovnika,
– ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,
– ob upoštevanju členov 80, 51 in 35 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za pravne zadeve ( A6-0045/2009 ),
A. ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije, s tehničnimi prilagoditvami, ki jih je odobril Odbor za pravne zadeve in kakor je spremenjen v nadaljevanju;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Navedba sklicevanja 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 133 in člena 175(1) Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 175(1) Pogodbe,
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2) Ugotovljeno je, da stalne emisije snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ob dosedanjih ravneh še naprej povzročajo znatno škodo ozonskemu plašču. Obstajajo jasni dokazi o manjši obremenitvi ozračja s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in opaziti je mogoče nekaj zgodnjih znakov obnovitve ozonske plasti v stratosferi. Ozonska plast pa se po napovedih pred sredino 21. stoletja ne bo obnovila na raven koncentracije ozona pred letom 1980. Povečano sevanje UV-B, ki je posledica tanjšanja ozonskega plašča, je zato še vedno resna grožnja zdravju in okolju. Zato je treba sprejeti nadaljnje učinkovite ukrepe za zaščito zdravja ljudi in okolja pred škodljivimi učinki teh emisij ter preprečitev, da se ozonska plast obnovi še pozneje .
(2) Ugotovljeno je, da stalne emisije snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ob dosedanjih ravneh še naprej povzročajo znatno škodo ozonskemu plašču. Obstajajo jasni dokazi o manjši obremenitvi ozračja s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in opaziti je mogoče nekaj zgodnjih znakov obnovitve ozonske plasti v stratosferi. Ozonska plast pa se po napovedih pred sredino 21. stoletja ne bo obnovila na raven koncentracije ozona pred letom 1980. Povečano sevanje UV-B, ki je posledica tanjšanja ozonskega plašča, je zato še vedno resna grožnja zdravju in okolju. Hkrati imajo te snovi velik potencial globalnega segrevanja in so dejavniki, ki prispevajo k višanju temperature Zemlje. Zato je treba sprejeti nadaljnje učinkovite ukrepe za zaščito zdravja ljudi in okolja pred škodljivimi učinki teh emisij ter preprečitev, da se ozonska plast obnovi še pozneje .
Obrazložitev
Poleg kemijskih lastnosti, ki povzročajo tanjšanje ozonskega plašča, imajo te snovi tudi velik potencial globalnega segrevanja, zato se lahko zaradi njih zviša temperatura Zemlje.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(2a) Številne snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, so toplogredni plini, vendar niso zajete v Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja ter njen kjotski protokol na predpostavki, da bodo te snovi opuščene z Montrealskim protokolom. Kljub napredku, doseženemu s protokolom, je treba opuščanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, zaključiti na ravni Evropske unije in na svetovni ravni. Zato je zaželeno, da se čim bolj zmanjša in odpravi proizvodnja in uporaba snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, povsod, kjer so na voljo tehnično izvedljive nadomestne snovi.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 8
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Uredba (ES) št. 2037/2000 je določala postopno opuščanje proizvodnje in dajanja na trg klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov , bromoklorometana in metilbromida .
(8) Uredba (ES) št. 2037/2000 je določala postopno opuščanje proizvodnje in dajanja na trg klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov, bromoklorometana in metilbromida, s tem pa je bila prepovedana proizvodnja in dajanje na trg teh snovi ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo te snovi . Zdaj je tudi primerno, da se postopoma prepove uporaba teh snovi ter izdelkov in opreme, ki te snovi vsebujejo.
Obrazložitev
Ozonsko plast med drugim najbolj ogrožajo že proizvedene snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Pomembno je čim bolj omejiti uporabo navedenih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, da se zmanjša učinek tanjšanja ozonskega plašča (in učinek tople grede). Potrebne so pobude za zmanjšanje odvisnosti predvsem od halonov, hkrati pa je treba poskusiti kemikalije zbrati in jih varno uničiti. To je bilo že omenjeno v preambuli.
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Uvodna izjava 10
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Nadomestljivost metilbromida bi se morala kazati v občutnejšem zmanjšanju njegove proizvodnje in porabe v primerjavi s Protokolom . Popolnoma bi bilo treba opustiti izjemo za nujne uporabe metilbromida , obenem pa ohraniti možnost za odobritev odstopanja v izrednih razmerah ob nepričakovanih izbruhih škodljivcev ali bolezni, kadar je taka uporaba v nujnih primerih dovoljena v skladu z Direktivo Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet . V takih primerih je treba predvideti ukrepe za zmanjšanje emisij, kot je na primer uporaba dejansko neprepustnih prevlek pri zaplinjevanju zemlje .
(10) Glede na Odločbo Komisije 2008/753/ES z dne 18. septembra 2008 o nevključitvi metilbromida v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in nadomestljivost metilbromida bi bilo treba v celoti prepovedati njegovo proizvodnjo in porabo . Popolnoma bi bilo treba opustiti izjemo za nujne uporabe metilbromida.
_________
1 UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/52/ES (UL L 214, 17.8.2007, str. 3).
2 UL L 123, 24. 4. 1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/70/ES z dne 29. novembra 2007 (UL L 312, 30.11.2007, str. 26).
Obrazložitev
V skladu z Odločbo Komisije 2008/753/ES z dne 18. septembra 2008 o nevključitvi metilbromida v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS bo odobritev metilbromida potekla 18. marca 2009. Smiselno bi bilo prepovedati uporabo metilbromida tudi v okviru te uredbe.
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Uvodna izjava 11
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prav tako bi bilo treba nadzorovati tudi uporabo metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila. Povprečna raven uporabe od leta 2005 do leta 2008 se ne bi smela preseči ter bi se morala zmanjšati in postopno opustiti do leta 2015, medtem pa bi bilo treba uporabljati tehnologije za rekuperacijo .
(11) Glede na uredbo št. 2032/2003, ki od 1. septembra 2006 prepoveduje uporabo metilbromida kot biocida, in Sklep Komisije 2008/753/ES, ki po 18. marcu 2010 prepoveduje uporabo metilbromida kot fitofarmacevtskega sredstva, bi bilo treba z 18. marcem 2010 prepovedati tudi uporabo metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila.
Obrazložitev
Obstajajo številne alternative za karantenske ukrepe in predtovorna opravila za različno pokvarljivo in trajno blago. Te alternative obsegajo alternativne kemične obdelave, obdelave z ogljikovim dioksidom, toplotne obdelave idr. Pred desetimi leti je več držav članic učinkovito prepovedalo uporabo metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, saj so na voljo nadomestne snovi – njihove dolgoletne izkušnje kažejo, da je prepoved uresničljiva. Poleg tega bo po odločbi Komisije 2008/753/ES registracija metilbromida kot fitofarmacevtskega sredstva umaknjena od 18. marca 2009, preostale zaloge pa se po 18. marcu 2010 ne bodo smele več uporabljati. To pomeni, da bi bila uporaba metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila po letu 2010 nezakonita.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Uvodna izjava 18
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
V skladu z Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi ter Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov je treba snovi, opredeljene kot snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ustrezno označiti. Ker se snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in so proizvedene za uporabo kot surovina, lahko sprostijo v prosti promet v Skupnosti, jih je treba razlikovati od snovi, ki so proizvedene za druge uporabe, da se preprečijo zlorabe surovin za uporabe, ki na podlagi Uredbe niso nadzorovane. Poleg tega je treba med servisiranjem in vzdrževanjem označiti tudi izdelke in opremo, ki vsebujejo take snovi ali so od njih odvisni, da so končni uporabniki obveščeni in da je izvrševanje Uredbe lažje.
(18) V skladu z Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi ter Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov je treba snovi, opredeljene kot snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ustrezno označiti. Ker se snovi, ki tanjšajo ozonski plašč ter so proizvedene za uporabo kot surovina, za laboratorijske in analitske uporabe ter kot predelovalno sredstvo, lahko sprostijo v prosti promet v Skupnosti, jih je treba razlikovati od snovi, ki so proizvedene za druge uporabe, da se preprečijo zlorabe za uporabe, ki na podlagi Uredbe niso nadzorovane. Poleg tega je treba med servisiranjem in vzdrževanjem označiti tudi izdelke in opremo, ki vsebujejo take snovi ali so od njih odvisni, da so končni uporabniki obveščeni in da je izvrševanje Uredbe lažje.
Obrazložitev
Tveganje, da bodo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in so proizvedene za uporabo kot surovina (člen 7), uporabljene drugje, obstaja tudi pri tistih, proizvedenih za laboratorijske in analitske uporabe (člen 10) ter uporabe kot predelovalna sredstva (člen 8). Zato je logično, da te zahteve za označevanje veljajo tudi za laboratorijske in analitske uporabe ter uporabe kot predelovalna sredstva, s čimer bo preprečevanje nezakonite trgovine bolj učinkovito.
Predlog spremembe
8
Predlog uredbe
Uvodna izjava 22
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Države članice morajo izvajati inšpekcijske preglede na podlagi tveganja, da zagotovijo izpolnjevanje vseh določb Uredbe, zato so pri tem usmerjene na tiste dejavnosti, ki pomenijo največje tveganje za nezakonito trgovino ali emisije nadzorovanih snovi.
(22) Države članice morajo izvajati inšpekcijske preglede na podlagi tveganja, da zagotovijo izpolnjevanje vseh določb Uredbe, zato so pri tem usmerjene na tiste dejavnosti, ki pomenijo največje tveganje za nezakonito trgovino ali emisije nadzorovanih snovi. Države članice zagotovijo, da se inšpekcijski pregledi izvedejo v skladu s Priporočilom 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah 1 . Rezultati inšpekcijskih pregledov so objavljeni na internetu.
_________
1 UL L 118, 4. 4. 2001, str. 41-46
Obrazložitev
Uspešnost te uredbe je zelo odvisna od dobrih inšpekcijskih pregledov, zato je treba izvajati določbe iz priporočila 2001/331/ES.
Predlog spremembe
9
Predlog uredbe
Uvodna izjava 25
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija mora biti zlasti pooblaščena za določitev oblike in vsebine oznak za nadzorovane snovi za uporabo kot surovina, spreminjanje Priloge III o postopkih, pri katerih se lahko nadzorovane snovi uporabljajo kot predelovalna sredstva, sprejetje ukrepov za zmanjšanje dajanja na trg in uporabe metilbromida pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih, spreminjanje Priloge VI o nujnih uporabah halonov, sprejetje dodatnih ukrepov za spremljanje in nadzor trgovine, sprejetje zahtev za izdelke, proizvedene z nadzorovanimi snovmi v državah, ki niso pogodbenice Protokola, spreminjanje Priloge VII o tehnologijah uničevanja, določitev seznama izdelkov in opreme, za katere bosta zajem in poznejše uničenje nadzorovanih snovi obvezna, sprejetje pogojev za minimalno usposobljenost osebja, določitev zahtev za preprečevanje emisij in uhajanja nadzorovanih snovi, vključitev novih snovi v Prilogo II ter spreminjanje obveznosti poročanja za države članice in podjetja. Ker imajo ti ukrepi splošno področje uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 5a Sklepa 1999/468/ES.
(25) Komisija mora biti zlasti pooblaščena za določitev oblike in vsebine oznak za nadzorovane snovi za uporabo kot surovina , za laboratorijske in analitske uporabe ter kot predelovalno sredstvo, spreminjanje Priloge III o postopkih, pri katerih se lahko nadzorovane snovi uporabljajo kot predelovalna sredstva, spreminjanje Priloge VI o nujnih uporabah halonov, sprejetje dodatnih ukrepov za spremljanje in nadzor trgovine, sprejetje zahtev za izdelke, proizvedene z nadzorovanimi snovmi v državah, ki niso pogodbenice Protokola, spreminjanje Priloge VII o tehnologijah uničevanja, določitev seznama izdelkov in opreme, za katere bosta zajem in poznejše uničenje nadzorovanih snovi obvezna, sprejetje pogojev za minimalno usposobljenost osebja, določitev zahtev za preprečevanje emisij in uhajanja nadzorovanih snovi, vključitev novih snovi v Prilogo II ter spreminjanje obveznosti poročanja za države članice in podjetja. Ker imajo ti ukrepi splošno področje uporabe in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom, določenim v členu 5a Sklepa 1999/468/ES.
Obrazložitev
Tveganje, da bodo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in so proizvedene za uporabo kot surovina (člen 7), uporabljene drugje, obstaja tudi pri tistih, proizvedenih za laboratorijske in analitske uporabe (člen 10) ter uporabe kot predelovalna sredstva (člen 8). Zato je logično, da te zahteve za označevanje veljajo tudi za laboratorijske in analitske uporabe ter uporabe kot predelovalna sredstva, s čimer bo preprečevanje nezakonite trgovine bolj učinkovito.
Po črtanju člena 12 je treba črtati tudi del, ki se nanaša na metilbromid.
Predlog spremembe
10
Predlog uredbe
Uvodna izjava 26
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Direktiva 2006/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o odpadkih 1 in Direktiva Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih določata ukrepe o uničevanju nadzorovanih snovi. V skladu s Protokolom se lahko za uničevanje nadzorovanih snovi uporabljajo le tehnologije, ki jih odobrijo pogodbenice. V to uredbo je zato treba vključiti s tem povezane sklepe pogodbenic.
(26) Velike količine snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, so še naprej uskladiščene ali "shranjene" v izdelkih in opremi (na primer v izolacijskih penah, hladilnih sistemih in sistemih za klimatizacijo). Treba bi bilo določiti pravni okvir za uničevanje nadzorovanih snovi. Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in o razveljavitvi nekaterih direktiv 1 in Direktiva Sveta 91/689/EGS z dne 12. decembra 1991 o nevarnih odpadkih določata ukrepe o uničevanju nadzorovanih snovi. Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti v členu 8(2)(iv) predvideva oblikovanje direktive o odpadkih, nastalih pri gradnji in rušenju, ki je nujna za uničevanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in se nahajajo v izolacijskih penah. V skladu s Protokolom se lahko za uničevanje nadzorovanih snovi uporabljajo le tehnologije, ki jih odobrijo pogodbenice. V to uredbo je zato treba vključiti s tem povezane sklepe pogodbenic.
UL L 114, 27. 4. 2006, str. 9.
1 UL L 312, 22. 11. 2008, str. 3.
Obrazložitev
Šesti okoljski akcijski program predvideva oblikovanje direktive o odpadkih, nastalih pri gradnji in rušenju. Za uničenje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in se nahajajo v izolacijskih penah (gre za ogromne količine), je nujno treba sprejeti to direktivo. ES doslej ni objavil ničesar. Tudi Evropski parlament je Komisijo k temu pozval v svoji resoluciji o tematski strategiji o odpadkih z dne 13. februarja 2007 (A6/438/2006).
Predlog spremembe
11
Predlog uredbe
Uvodna izjava 27
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija mora biti pooblaščena za sestavo seznama izdelkov in opreme, za katere zajem nadzorovanih snovi ali njihovo uničenje brez predhodnega zajema velja za tehnično in gospodarsko izvedljivo in zato obvezno.
(27) Komisija mora biti pooblaščena za sestavo seznama izdelkov in opreme, za katere zajem nadzorovanih snovi ali njihovo uničenje brez predhodnega zajema velja za tehnično in gospodarsko izvedljivo in zato obvezno. Komisija mora tudi sprejeti akcijski načrt, ki bo zagotavljal spodbude za umik teh snovi in njihovo nadomestitev z varnejšimi snovmi.
Obrazložitev
Ob upoštevanju, da postaja čim prejšnji zajem in odstranitev teh snovi vse bolj nujno, bi bilo koristno, če bi Komisija pripravila akcijski načrt, ki bi „uporabnikom“ in „proizvajalcem“ zagotavljal spodbude za čim hitrejši umik teh snovi in njihovo nadomestitev.
Predlog spremembe
12
Predlog uredbe
Uvodna izjava 28
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Vzpostaviti je treba prilagodljiv mehanizem, da se zagotovi poročanje o snoveh, ki jih je znanstveni odbor za presojo v skladu s Protokolom opredelil kot snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ter da je tako mogoče presoditi, kako obsežen je njihov vpliv na okolje, in zagotoviti, da za nove snovi, za katere je bil ugotovljen precejšen dejavnik škodljivosti za ozon, veljajo nadzorni ukrepi. .
(28) Vzpostaviti je treba prilagodljiv mehanizem, da se zagotovi poročanje o snoveh, ki jih je znanstveni odbor za presojo v skladu s Protokolom opredelil kot snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ter da je tako mogoče presoditi, kako obsežen je njihov vpliv na okolje, in zagotoviti, da za nove snovi, za katere je bil ugotovljen precejšen dejavnik škodljivosti za ozon, veljajo nadzorni ukrepi. V tem pogledu je treba posebno pozornost nameniti vlogi zelo kratkoživih snovi ter upoštevati oceno Programa ZN za okolje in Svetovne meteorološke organizacije o ozonu iz leta 2006, ki ugotavlja, da je dejavnik škodljivosti za ozon pri teh snoveh večji, kot je bilo sprva ocenjeno.
Obrazložitev
V oceni UNEP/SMO o ozonskem plašču iz leta 2006 je bilo ugotovljeno, da imajo zelo kratkožive snovi pri tanjšanju ozonskega plašča pomembnejšo vlogo, kot pa so ocenjevali doslej. Sedaj velja mnenje, da zelo kratkožive halogenirane snovi, kot je običajni propil bromid (n-PB), ki je skoraj izključno antropogen, bistveno prispevajo k celotnemu bromu v stratosferi, s čimer škodljivo vplivajo na stratosferski ozon. V predlogu Komisije je propil bromid (n-PB) vključen v Prilogo II, del B (snovi, ki jih je treba sporočiti), vendar ga je treba vključiti v Prilogo II, del A (omejene snovi).
Predlog spremembe
13
Predlog uredbe
Člen 2 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Ta uredba se ne uporablja za nepomembne količine katere koli snovi iz odstavka 1, ki jo vsebuje kak izdelek ali snov in izhaja iz nenamernega ali naključnega nastanka med proizvodnim procesom, iz nereagirane surovine ali iz uporabe kot predelovalno sredstvo, ki je navzoča v kemijskih snoveh kot sled nečistoč oziroma se izloča med izdelavo ali uporabo izdelka .
2. Ta uredba se ne uporablja za nepomembne količine katere koli snovi iz odstavka 1, ki jo vsebuje kak izdelek ali snov in izhaja iz nenamernega ali naključnega nastanka med proizvodnim procesom, iz nereagirane surovine ali iz uporabe kot predelovalno sredstvo, ki je navzoča v kemijskih snoveh kot sled nečistoč.
Obrazložitev
Besedilo uredbe št. 2037/2000 je treba posodobiti, da bi kar najbolj omejili dejavnosti, ki niso vključene v področje uporabe te uredbe. Vejice v drugem odstavku so dvoumne, saj navajajo, da se „nepomembne količine“ morda ne nanašajo na celoten seznam (ne zadeva slovenske različice). To besedilo bi lahko omogočilo nenadzorovane emisije snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, med proizvodnjo izdelkov (npr. pri proizvodnji pene) ali med njihovo uporabo. Besedilo prenovljene uredbe mora biti jasnejše in brez dvoumnosti. Odstopanja za surovine, predelovalna sredstva itd. so opisana v členih v nadaljevanju uredbe, zato člen 1 ne sme potencialno izključiti teh snovi iz področja uporabe te uredbe.
Predlog spremembe
14
Predlog uredbe
Člen 3 – točka 10
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„proizvodnja“ pomeni količino proizvedenih nadzorovanih snovi, tudi količino, ki nastane kot stranski proizvod , zmanjšano za količino, uničeno s tehnološkimi postopki, ki jih pogodbenice odobrijo . Za „proizvodnjo“ se ne štejejo količine, ki so zajete, reciklirane ali predelane,
(10) „proizvodnja“ pomeni količino proizvedenih nadzorovanih snovi, tudi količino, ki nastane kot stranski proizvod. Za „proizvodnjo“ se ne štejejo količine, ki so zajete, reciklirane ali predelane,
Obrazložitev
V uredbi št. 2037/2000 je bila uporabljena klasična opredelitev proizvodnje iz protokola, po kateri se pri izračunu ravni "proizvodnje" uničevanje odšteje. To ni več primerno, saj je ukinjena večina proizvodnje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, in je treba zapolniti vrzeli, ki bi omogočale novo proizvodnjo ali nadaljevanje stare. Opredelitev ne sme vsebovati uničevanja. V nasprotnem primeru bodo podjetja smela nadaljevati zakonito proizvodnjo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, če nekaj teh snovi uničijo. To ne bo privedlo do postopne opustitve.
Predlog spremembe
15
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 16
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„dajanje na trg“ pomeni oskrbovanje ali prvič dajanje na voljo tretjim osebam znotraj Skupnosti za plačilo ali brezplačno in vključuje sprostitev v prosti promet, kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 ,
(16) „dajanje na trg“ pomeni oskrbovanje ali dajanje na voljo tretjim osebam znotraj Skupnosti za plačilo ali brezplačno in vključuje sprostitev v prosti promet, kakor je navedeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 . Pri izdelkih in opremi se to nanaša samo na prvo oskrbovanje ali dajanje na voljo v Skupnosti;
Obrazložitev
Čeprav je predlagana opredelitev "dajanja na trg", ki je omejena na prvo transakcijo v Evropski skupnosti, v skladu z določbami Montrealskega protokola in opredelitvijo tega izraza v uredbi (ES) 842/2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih, je lahko zaradi nje izvajanje nadzornih ukrepov, ki veljajo za snovi, manj učinkovito. Nakup nadzorovanih snovi v Evropski skupnosti ne bi bil več urejen, izvršilni organi pa bi lahko le opravljali inšpekcijske preglede nadaljnje uporabe.
Predlog spremembe
16
Predlog uredbe
Člen 3 – odstavek 19
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„recikliranje“ pomeni ponovno uporabo zajetih nadzorovanih snovi po osnovnem procesu čiščenja, kakršni sta filtriranje in sušenje ,
(19) „recikliranje“ pomeni ponovno uporabo zajetih nadzorovanih snovi po osnovnem procesu čiščenja,
Obrazložitev
Predlagana opredelitev se razlikuje od tiste v uredbi 842/2006 o fluoriranih toplogrednih plinih. Podjetja za recikliranje večinoma reciklirajo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, nadzorovane snovi po tej uredbi, in delno halogenirane fluoroogljikovodike, nadzorovane v skladu z uredbo o fluoriranih toplogrednih plinih. Glede recikliranja in predelave je pomembno ohraniti doslednost med uredbama.
Predlog spremembe
17
Predlog uredbe
Člen 3 – točka 20
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„predelava“ pomeni ponovno obdelavo in izboljšanje zajetih nadzorovanih snovi s procesi, kakršni so filtriranje, sušenje, destilacija in kemijska obdelava , da bi snov predelali do kakovosti, ustrezne nepredelanemu materialu ,
(20) „predelava“ pomeni ponovno obdelavo zajetih nadzorovanih snovi, da bi dosegli določen standard delovanja, ustrezen nepredelanemu materialu,
Obrazložitev
Predlagana opredelitev spremeni pomen predelave glede na pomen v uredbi 2037/2000 in Montrealskem protokolu, zaradi česar bi lahko bila količina predelanega materiala omejena. Opredelitev iz uredbe 2037/2000 in opredelitev v Montrealskem protokolu zahtevata predelavo do določenega standarda delovanja, kar omogoča ustrezen nadzor brez pretiranih omejitev.
Predlog spremembe
18
Predlog uredbe
Člen 3 – točka 23
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
„predtovorna opravila“ pomenijo uporabe ali druge karantenske ukrepe, ki se uporabljajo do 21 dni pred izvozom, da so izpolnjene zahteve, ki jih določi nacionalni organ države uvoznice ali izvoznice .
(23) „predtovorna opravila“ pomenijo uporabe, ki niso karantenski ukrepi, do 21 dni pred izvozom za izpolnitev zahtev, ki jih določi nacionalni organ države uvoznice , ali uradnih zahtev, ki jih je pred decembrom 1995 določila država izvoznica .
Obrazložitev
Opredelitev v uredbi ES ne more biti milejša kot tista v protokolu. Po opredelitvi v protokolu glede držav izvoznic veljajo za predtovorna opravila obstoječe zahteve (sklep protokola VII/5(b)), se pravi zahteve, ki so bile v veljavi že ob sprejetju sklepa v decembru 1995.
Predlog spremembe
19
Predlog uredbe
Člen 3 – točka 23 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(23a) „izdelki in oprema, ki so odvisni od nadzorovanih snovi“ pomenijo izdelke in opremo, ki ne delujejo brez nadzorovanih snovi, razen izdelkov in opreme, ki se uporabljajo pri proizvodnji, obdelavi, zajemu, recikliranju, predelavi ali uničevanju nadzorovanih snovi.
Obrazložitev
Izdelke in opremo, ki so odvisni od nadzorovanih snovi, je treba opredeliti zaradi jasnosti.
Predlog spremembe
20
Predlog uredbe
Člen 4 – odstavek 2 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
obračunska raven njegove proizvodnje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014 in v vsakem naslednjem dvanajstmesečnem obdobju ne presega 14 % obračunske ravni njegove proizvodnje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v letu 1997;
(b) obračunska raven njegove proizvodnje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2014 in v vsakem naslednjem dvanajstmesečnem obdobju ne presega 3% obračunske ravni njegove proizvodnje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v letu 1997;
Obrazložitev
Majhna proizvodnja delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v Evropi (s strogimi zahtevami glede poročanja in nadzora) za laboratorijske in analitske uporabe se dovoli do 3. decembra 2019 (v skladu z Montrealskim protokolom, kakor je bil spremenjen leta 2007). Vendar je treba znižati obračunsko raven proizvodnje z največ 14 % na največ 3 % obračunske ravni proizvodnje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v letu 1997. V nasprotnem primeru bo potrebna količina (ki jo je dovoljeno uporabljati v skladu s členom 11) uvožena – verjetno z območij z manj strogo zakonodajo glede zaščite ozonskega plašča.
Predlog spremembe
21
Predlog uredbe
Člen 4 – odstavek 2 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(c) ne proizvaja delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov po 31. decembru 2019 .
(c) ne proizvaja delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov po 31. decembru 2014 .
Obrazložitev
Komisija v skladu z Montrealskim protokolom predlaga skrajšanje roka za proizvodnjo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v Evropi za izvoz (z leta 2025 na leto 2020). Za leto 2015 je bila predlagana pregledna študija podjetij Milieu Ltd in Ecosphere Lda, vendar se Komisija ni strinjala s predlogom. Če naj bodo cilji ambiciozneje zastavljeni, potem mora biti rok zgodnejši. Glede na odstopanja za uporabo delno halogeniranih klorofluroogljikovodikov do konca leta 2014 v členu 11(2) je logično, da bi bilo treba prenehati vsaj s proizvodnjo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov.
Predlog spremembe
22
Predlog uredbe
Člen 5 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Dajanje na trg in uporaba nadzorovanih snovi, 1 ki niso v izdelku, ki ni posoda za prevoz ali hranjenje nadzorovane snovi, se prepove.
1. Dajanje na trg in uporaba nadzorovanih snovi se prepove , razen za odstopanja, določena drugje v tej uredbi .
Obrazložitev
To besedilo je zelo težko razumljivo, saj vsebuje dvojno nikalnico („ki niso“ in „ki ni“). Členi v nadaljevanju uvajajo odstopanja od te dvojne nikalnice, kar lahko povzroči zmedo in različne interpretacije. Zato je treba v tem odstavku izraziti enostavno prepoved, odstopanja pa so navedena v nadaljevanju.
Predlog spremembe
23
Predlog uredbe
Člen 6
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Prepove se dajanje na trg izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni ; izjema so izdelki in oprema, za katere je bila uporaba zadevne nadzorovane snovi dovoljena v skladu s členom 10 ter členom 11(1), (2) in (4) ali členom 13 .
Prepove se dajanje na trg in uporaba izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni; izjema so izdelki in oprema, za katere je bila uporaba zadevne nadzorovane snovi dovoljena v skladu s členom 10, členom 11(1), (2) in (4) ali členom 13.
Obrazložitev
Da bi preprečili neskončno polnjenje izdelkov ali opreme, iz katerih uhajajo snovi, je treba ta člen razširiti tudi na uporabo izdelkov in opreme (kot je opredeljena v členu 3(17)).
Predlog spremembe
24
Predlog uredbe
Člen 7 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Z odstopanjem od členov 4 in 5 se nadzorovane snovi lahko proizvajajo, dajejo na trg in uporabljajo kot surovina.
1. Z odstopanjem od členov 4 in 5 se nadzorovane snovi lahko proizvajajo nad ravnmi proizvodnje iz člena 4(2) , dajejo na trg in uporabljajo kot surovina.
Obrazložitev
Pojasnilo se doda, da se zagotovi, da umik uporabe kot surovina iz opredelitve proizvodnje (člen 3(10)) ne vpliva na nadzor proizvodnje iz člena 4(2).
Predlog spremembe
25
Predlog uredbe
Člen 7 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 7 a
Pregled odstopanj
Komisija pregleda odstopanja in izjeme ter, kadar obstajajo tehnično in ekonomsko izvedljive nadomestne snovi, ukine odstopanja ali izjeme za posamezne uporabe.
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Obrazložitev
Uredba ne določa časovnih omejitev za odstopanja, niti v številnih primerih ne določa pogojev za njihov pregled ali ukinitev. Nekatera odstopanja niso bila posodobljena glede na sodobno znanje o izvedljivih nadomestnih snoveh; na primer za nekatere uporabe, navedene v Prilogi III (predelovalna sredstva) in Prilogi IV (haloni), obstajajo izvedljive nadomestne snovi. Ta uredba mora določiti redni postopek za zmanjšanje in ukinitev odstopanj v primerih, ko obstajajo izvedljive nadomestne snovi.
Predlog spremembe
26
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Z odstopanjem od členov 4 in 5 se nadzorovane snovi lahko proizvajajo, dajejo na trg in uporabljajo kot predelovalna sredstva.
1. Z odstopanjem od členov 4 in 5 se nadzorovane snovi lahko proizvajajo nad ravnmi proizvodnje iz člena 4(2) , dajejo na trg in uporabljajo kot predelovalna sredstva.
Obrazložitev
Pojasnilo se doda, da se zagotovi, da umik uporabe kot predelovalno sredstvo iz opredelitve proizvodnje (člen 3(10)) ne vpliva na nadzor proizvodnje iz člena 4(2).
Predlog spremembe
27
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Nadzorovane snovi, ki so proizvedene ali dane na trg kot predelovalna sredstva, se lahko uporabljajo le za ta namen.
3. Nadzorovane snovi, ki so proizvedene ali dane na trg kot predelovalna sredstva, se lahko uporabljajo le za ta namen.
Posode, ki vsebujejo take snovi, so označene z jasno navedbo, da se snovi lahko uporabljajo le kot predelovalna sredstva. Komisija lahko določi obliko in vsebino oznake, ki se uporabi. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Obrazložitev
Tveganje, da bodo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in so proizvedene za uporabo kot surovina (člen 7), uporabljene drugje, obstaja tudi pri tistih, proizvedenih za laboratorijske in analitske uporabe (člen 10) ter uporabe kot predelovalna sredstva (člen 8). Zato je logično, da te zahteve za označevanje veljajo tudi za laboratorijske in analitske uporabe ter uporabe kot predelovalna sredstva, s čimer bo preprečevanje nezakonite trgovine bolj učinkovito.
Predlog spremembe
28
Predlog uredbe
Člen 8 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25(2) sestavi seznam podjetij, v katerih je dovoljena uporaba nadzorovanih snovi kot predelovalnih sredstev, in hkrati določi , kadar je to primerno, največje količine, ki se lahko uporabijo, in najvišje ravni emisij za vsako od zadevnih podjetij.
4. Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25(2) sestavi seznam podjetij, v katerih je dovoljena uporaba nadzorovanih snovi kot predelovalnih sredstev, in hkrati določi , kadar je to primerno, največje količine, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo ali porabo (v skladu z opredelitvami v Montrealskem protokolu), in najvišje ravni emisij za vsako od zadevnih podjetij.
Največja količina nadzorovanih snovi, ki se lahko uporabijo kot predelovalna sredstva v Skupnosti, ne presega 1 083 metričnih ton na leto.
Največja količina izpustov nadzorovanih snovi pri njihovi uporabi kot predelovalna sredstva v Skupnosti ne presega 17 metričnih ton na leto.
Glede na nove informacije ali tehnične novosti Komisija lahko spremeni Prilogo III iz člena 2(8) .
Glede na nove informacije ali tehnične novosti Komisija spremeni največjo količino, kot je navedena v tem odstavku, in lahko spremeni Prilogo VI, kot je navedena v členu 3(8) .
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Obrazložitev
Opredelitev predelovalnih sredstev po sklepu X/14 v okviru Montrealskega protokola omogoča poročanje o „proizvodnji“ ali porabi ter njun nadzor.
V tem členu je treba v skladu s sklepi pogodbenic Montrealskega protokola omeniti tudi zgornjo mejo za predelovalna sredstva v EU.
Navedba člena je očitno napačna. Seznam predelovalnih sredstev v Prilogi III je ponekod tehnično zastarel in ga je treba posodobiti – vsebuje nekatere uporabe, za katere je odbor za tehnološko in ekonomsko presojo pri Montrealskem protokolu ugotovil obstoj alternativ snovem, ki tanjšajo ozonski plašč.
Predlog spremembe
29
Predlog uredbe
Člen 9
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Z odstopanjem od člena 5 se lahko nadzorovane snovi dajo na trg za uničenje v Skupnosti v skladu z zahtevami za uničenje iz člena 22(1).
Z odstopanjem od člena 5 se lahko nadzorovane snovi ter izdelki in oprema, ki vsebujejo nadzorovane snovi, dajo na trg za uničenje v Skupnosti v skladu z zahtevami za uničenje iz člena 22(1).
Obrazložitev
Odstopanje v členu 9 se mora uporabljati tudi za uničevanje izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi.
Predlog spremembe
30
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Nadzorovane snovi, ki so proizvedene ali dane na trg za laboratorijsko in analitsko uporabo bistvenega pomena, se lahko uporabljajo le za ta namen.
3. Nadzorovane snovi, ki so proizvedene ali dane na trg za laboratorijsko in analitsko uporabo bistvenega pomena, se lahko uporabljajo le za ta namen ali za uničenje v Skupnosti v skladu z zahtevami za uničenje iz člena 22(1) .
Obrazložitev
Ta člen, kot je bil zapisan, bi lahko preprečil uničenje teh snovi.
Predlog spremembe
31
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Posode, ki vsebujejo take snovi, so označene z jasno navedbo, da se snovi lahko uporabljajo le za laboratorijske in analitske uporabe bistvenega pomena. Komisija lahko določi obliko in vsebino oznake, ki se uporabi. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Obrazložitev
Tveganje, da bodo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč in so proizvedene za uporabo kot surovina (člen 7(2)), uporabljene drugje, obstaja tudi pri tistih, proizvedenih za laboratorijske in analitske uporabe. Zato je logično, da te zahteve za označevanje veljajo tudi za laboratorijske in analitske uporabe, s čimer bo preprečevanje nezakonite trgovine bolj učinkovito.
Predlog spremembe
32
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 4
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
4. Vsaka oseba , ki uporablja nadzorovane snovi, ki niso delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki, za laboratorijske in analitske uporabe bistvenega pomena, se mora registrirati pri Komisiji in navesti uporabljene snovi, namen, oceno letne porabe in dobavitelje teh snovi ter mora v primeru sprememb te podatke posodobiti.
4. Vsako podjetje , ki uporablja nadzorovane snovi, ki niso delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki, za laboratorijske in analitske uporabe bistvenega pomena, se mora registrirati pri Komisiji in navesti uporabljene snovi, namen, oceno letne porabe in dobavitelje teh snovi ter mora v primeru sprememb te podatke posodobiti.
Obrazložitev
Da bi se izognili nesorazmernemu upravnemu bremenu, se za laboratorijske in analitske uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, raje registrirajo podjetja kot osebe.
Predlog spremembe
33
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 5
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
5. Do roka, določenega v obvestilu, ki ga je izdala Komisija, proizvajalci in uvozniki, ki nadzorovane snovi dobavljajo osebam iz odstavka 4 ali jih uporabljajo zase, Komisiji sporočijo, kakšno je predvideno povpraševanje za obdobje, določeno v obvestilu, pri čemer podrobno navedejo vrsto in količine potrebovanih nadzorovanih snovi.
5. Do roka, določenega v obvestilu, ki ga je izdala Komisija, proizvajalci in uvozniki, ki nadzorovane snovi dobavljajo podjetjem iz odstavka 4 ali jih uporabljajo zase, Komisiji sporočijo, kakšno je predvideno povpraševanje za obdobje, določeno v obvestilu, pri čemer podrobno navedejo vrsto in količine potrebovanih nadzorovanih snovi.
Obrazložitev
Da bi se izognili nesorazmernemu upravnemu bremenu, se za laboratorijske in analitske uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, raje registrirajo podjetja kot osebe.
Predlog spremembe
34
Predlog uredbe
Člen 10 – odstavek 6 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Skupna količina, letno odobrena na podlagi dovoljenj, ne sme presegati 130 % povprečja izračunane obračunske ravni nadzorovanih snovi, ki so jih proizvajalci ali uvozniki dali na trg ali namenili za lastno uporabo za laboratorijske in analitske uporabe bistvenega pomena v letih od 2005 do 2008.
Skupna količina, letno odobrena na podlagi dovoljenj, ne sme presegati 100% povprečja izračunane obračunske ravni nadzorovanih snovi, ki so jih proizvajalci ali uvozniki dali na trg ali namenili za lastno uporabo za laboratorijske in analitske uporabe bistvenega pomena v letih od 2005 do 2008.
Obrazložitev
Predlagana zgornja meja 130 % ne odraža, da je treba zmanjšati uporabo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, zato jo je treba znižati na 100 %.
Predlog spremembe
35
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Z odstopanjem od člena 5 se lahko predelani delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki do 31. decembra 2014 dajejo na trg in uporabljajo pri vzdrževanju in servisiranju obstoječe opreme za hlajenje in klimatizacijo pod pogojem, da je posoda označena z jasno navedbo, da je snov predelana.
2. Z odstopanjem od člena 5 se lahko predelani delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki do 31. decembra 2014 dajejo na trg in uporabljajo pri vzdrževanju in servisiranju obstoječe opreme za hlajenje , klimatizacijo in izmeničnih sistemov za klimatizacijo/toplotno črpalko pod pogojem, da je posoda označena z jasno navedbo, da je snov predelana.
Do 31. decembra 2014 se lahko reciklirani delno halogenirani kloromofluoroogljikovodiki uporabijo pri vzdrževanju in servisiranju obstoječe opreme za hlajenje in klimatizacijo pod pogojem, da jih je iz take opreme zajelo zadevno podjetje .
Do 31. decembra 2014 se lahko reciklirani delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki uporabijo pri vzdrževanju in servisiranju obstoječe opreme za hlajenje , klimatizacijo in izmeničnih sistemov za klimatizacijo/toplotno črpalko pod pogojem, da so bili iz take opreme zajeti na isti lokaciji, kjer je zajeta snov uporabljena .
Obrazložitev
Predlog nadomešča predlog spremembe št. 13.
Zaradi doslednosti je treba dodati izmenične sisteme za klimatizacijo/toplotno črpalko, kakor je tudi v veljavni uredbi št. 2037/2000.
Treba je omogočiti nadzor nad pretokom teh snovi, da bi se lahko preprečila nezakonita trgovina. Zato je nujna zahteva, da se snovi reciklirajo ali ponovno uporabijo na isti lokaciji.
Predlog spremembe
36
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Kadar se predelani ali reciklirani delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki uporabijo za vzdrževanje in servisiranje, mora biti zadevna oprema za hlajenje in klimatizacijo označena z navedbo vrste snovi, količine, ki jo vsebuje oprema, in, kot določa člen 6 Direktive 67/548/EGS, z navedbo simbola za nevarnost in opozorilom, da je uporaba snovi nevarna.
3. Kadar se predelani ali reciklirani delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki uporabijo za vzdrževanje in servisiranje, mora biti zadevna oprema za hlajenje , klimatizacijo in izmenične sisteme za klimatizacijo/toplotno črpalko označena z navedbo vrste snovi, količine, ki jo vsebuje oprema, in, kot določa člen 6 Direktive 67/548/EGS, z navedbo simbola za nevarnost in opozorilom, da je uporaba snovi nevarna. Treba je voditi evidenco o količini in vrsti dodane snovi, ter ime podjetja ali osebe, ki je opravila servis in vzdrževanje .
Obrazložitev
Čeprav je obseg opreme za uporabo recikliranih/predelanih delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov enak kot v uredbi 2037/2000, besedilo sedaj ni usklajeno z besedilom člena 22. Zaradi doslednosti je treba dodati izmenične sisteme za klimatizacijo/toplotno črpalko. Pomembno je pojasniti, da je mogoče naprave servisirati s predelanimi delno halogeniranimi klorofluoroogljikovodiki. Poleg tega v predlogu ni jasno, ali se oznaka nanaša na količino/vrsto predelanega in/ali recikliranega (dodati je mogoče oboje) ali na celotno količino.
Predlog spremembe
37
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3a. Države članice vodijo registre podjetij, ki dajejo na trg predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike. Le podjetjem, navedenim v teh registrih, je dovoljeno dajati na trg predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike. Države članice do 1. januarja 2010 Komisijo obvestijo o svojih programih registracije. Države članice omogočijo, da je register javno dostopen, da lahko podjetja, ki prejemajo predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, preverijo izvor snovi.
Podjetja, ki za servisiranje in vzdrževanje uporabljajo predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, vodijo register podjetij, ki so jim dobavila predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike.
Obrazložitev
Eden od ciljev te uredbe je zmanjšati tveganje nezakonite uporabe delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov ter trgovine z njimi, in sicer z omejevanjem dajanja na trg za predelane delno halogenirane klorofluoroogljikovodike (HCFC). Zlasti če so predelani HCFC enaki ali podobni HCFC v čisti obliki, je težko razlikovati med predelano in čisto snovjo. Podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo, morajo imeti dovoljenja za obdelavo odpadkov ter voditi evidenco o svojih predelovalnih dejavnostih. Vodenje dostopnih registrov ter zahteva po vodenju evidence v teh podjetjih pripomore k zmanjšanju nezakonite trgovine.
Predlog spremembe
38
Predlog uredbe
Člen 11 – odstavek 4 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Izjema iz prvega pododstavka se ne sme dovoliti za obdobje po 31. decembru 2019 .
Izjema iz prvega pododstavka se ne sme dovoliti za obdobje po 31. decembru 2014 .
Obrazložitev
Predlaga se, da se v skladu z Montrealskim protokolom skrajša rok za proizvodnjo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov Evropi za izvoz (z leta 2025 na leto 2020). Za leto 2015 je bila predlagana pregledna študija podjetij Milieu Ltd in Ecosphere Lda, vendar se Komisija ni strinjala s predlogom. Če naj bodo cilji ambiciozneje zastavljeni, potem mora biti rok zgodnejši. Glede na odstopanja za uporabo delno halogeniranih klorofluroogljikovodikov do konca leta 2014 v členu 11(2) je logično, da bi bilo treba prenehati vsaj s proizvodnjo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov.
Predlog spremembe
39
Predlog uredbe
Člen 12
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 12
črtano
Uporabe metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila ter nujne primere
1. Z odstopanjem od člena 5(1) se metilbromid lahko daje na trg in uporablja za karantenske ukrepe in predtovorna opravila do 31. decembra 2014.
Metilbromid se lahko uporablja le na lokacijah, ki jih odobrijo pristojni organi zadevne države članice, in pod pogojem, da je metilbromid, ki izhaja iz pošiljke, zajet po stopnji najmanj [80 %].
2. Obračunska raven metilbromida, ki ga bodo proizvajalci dali na trg ali uporabili zase v obdobju od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 in v vsakem naslednjem dvanajstmesečnem obdobju do 31. decembra 2014 ne presega 210 ton ODP.
Za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2010 in za vsako naslednje dvanajstmesečno obdobje do 31. decembra 2014 vsak uvoznik zagotovi, da obračunska raven metilbromida, ki ga daje na trg ali uporablja zase za karantenske ukrepe in predtovorna opravila, ne presega 100 % povprečja obračunske ravni metilbromida, ki ga je dajal na trg ali uporabljal zase za karantenske ukrepe in predtovorna opravila v letih 1996, 1997 in 1998.
3. Metilbromid, ki se daje na trg za karantenske ukrepe ali predtovorna opravila, se lahko uporablja le za navedene namene.
4. Komisija sprejme ukrepe za zmanjšanje obračunske ravni metilbromida, ki ga lahko uvozniki dajejo na trg ali uporabljajo zase pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih glede na tehnično in gospodarsko razpoložljivost nadomestnih snovi ali tehnologij predvsem s prilagoditvijo količin iz odstavka 2 .
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
5. V nujnih primerih, kadar tako zahtevajo nepričakovani izbruhi določenih škodljivcev ali bolezni, lahko Komisija na zahtevo pristojnega organa države članice dovoli začasno proizvodnjo, dajanje na trg in uporabo metilbromida. Tako dovoljenje velja za obdobje, ki ni daljše od 120 dni, in za količino, ki ne presega 20 metričnih ton , in določa ukrepe za zmanjšanje emisij med uporabo .
Obrazložitev
V skladu z Odločbo Komisije 2008/753/ES z dne 18. septembra 2008 o nevključitvi metilbromida v Prilogo I k Direktivi 91/414 EGS bo odobritev metilbromida potekla 18. marca 2009. Smiselno bi bilo prepovedati uporabo metilbromida tudi v okviru te direktive. Glede na raziskavo Montrealskega protokola iz leta 2004 in študijo Odbora za tehnične možnosti metilbromida obstajajo ustrezne nadomestne snovi tudi za karantenske ukrepe in predtovorna opravila.
Predlog spremembe
40
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Z odstopanjem od člena 5(1) se haloni lahko dajejo na trg in uporabljajo za nujne uporabe, določene v Prilogi VI.
1. Z odstopanjem od člena 5(1) se zajeti, reciklirani in predelani haloni lahko dajejo na trg in uporabljajo za nujne uporabe, določene v Prilogi VI, če ti haloni izvirajo izključno iz registriranih nacionalnih halonskih bank .
Obrazložitev
Dajanje na trg se mora nanašati na zajete, predelane ali reciklirane halone, saj se haloni ne proizvajajo več. Uvoz halonov mora biti dovoljen samo registriranim nacionalnim halonskim bankam, kar je v skladu z obstoječo zakonodajo. Prednost tega je, da bo lažje ugotoviti možna regionalna neskladja v razpoložljivosti halonov in reagirati nanje ter preprečiti proizvodnjo novih halonov v prihodnje. To je v skladu z načeli Montrealskega protokola.
Predlog spremembe
41
Predlog uredbe
Člen 13 – odstavek 2 – pododstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Komisija lahko pregleda nujne uporabe iz Priloge VI ter sprejme spremembe in časovne okvire za postopno opuščanje z določitvijo rokov, ob upoštevanju razpoložljivosti tehnično in ekonomsko izvedljivih nadomestnih snovi ali tehnologij, ki so sprejemljive glede na okolje in zdravje.
2. Komisija vsako leto pregleda nujne uporabe iz Priloge VI ter sprejme spremembe in časovne okvire za postopno opuščanje z določitvijo rokov, ob upoštevanju razpoložljivosti tehnično in ekonomsko izvedljivih nadomestnih snovi ali tehnologij, ki so sprejemljive glede na okolje in zdravje, zlasti v primeru industrij, za katere veljajo stroge zahteve glede varnosti in učinkovitosti projektiranja .
Obrazložitev
Treba je upoštevati industrije, kot je letalska industrija, ki morajo spoštovati stroge zahteve glede varnosti in učinkovitosti projektiranja. Vsak pregled bi moral upoštevati razpoložljivost nadomestkov, ki dosegajo standarde, določene s temi zahtevami.
Predlog spremembe
42
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Uvoz nadzorovanih snovi, ki niso v drugem izdelku razen v posodi, ki se uporablja za prevoz ali shranjevanje teh snovi, izdelkov in opreme razen osebnih predmetov, ki vsebujejo te snovi ali so od njih odvisni, je prepovedan.
1. Uvoz nadzorovanih snovi, izdelkov in opreme razen osebnih predmetov, ki vsebujejo te snovi ali so od njih odvisni, je prepovedan.
Obrazložitev
Namen spremembe je poenostaviti besedilo, da bi se izognili nesporazumom in pojasnili, da gre v tem členu za izdelke in posamezne snovi.
Predlog spremembe
43
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 2 – točka c
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
nadzorovanih snovi, ki so namenjene za uničenje,
(c) nadzorovanih snovi, ki so namenjene za uničenje ali za ponovno analizo in uničenje ,
Obrazložitev
Občasno je treba nadzorovane snovi brez specifikacije ponovno uvoziti, da se jih lahko ponovno analizira in nato uniči.
Predlog spremembe
44
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 2 – točka d
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
metilbromida, ki je namenjen za uporabo v nujnih primerih iz člena 12(5) ali, do 31. decembra 2014, za karantenske ukrepe ali predtovorna opravila iz člena 12(1),
črtano
Obrazložitev
Po črtanju člena 12 je treba črtati tudi ta del. V skladu z Odločbo Komisije 2008/753/ES z dne 18. septembra 2008 o nevključitvi metilbromida v Prilogo I Direktive 91/414 EGS bo odobritev metilbromida potekla 18. marca 2009. Smiselno bi bilo prepovedati uporabo metilbromida tudi v okviru te direktive. Glede na raziskavo Montrealskega protokola iz leta 2004 in študijo Odbora za tehnične možnosti metilbromida obstajajo ustrezne nadomestne snovi tudi za karantenske ukrepe in predtovorna opravila.
Predlog spremembe
45
Predlog uredbe
Člen 15 – odstavek 3
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
3. Za uvoz iz odstavka 2, razen uvoza za začasno hrambo, kakor določa Uredba (ES) št. 450/2008, vključno s pretovarjanjem, ali za tranzit prek Skupnosti je treba predložiti uvozno dovoljenje. Navedena dovoljenja izdaja Komisija po preveritvi skladnosti s členoma 16 in 20 .
3. Za uvoz iz odstavka 2, razen uvoza za začasno hrambo za manj kot 30 dni , kakor določa Uredba (ES) št. 450/2008, vključno s pretovarjanjem, ali za tranzit prek Skupnosti je treba predložiti uvozno dovoljenje. Navedena dovoljenja izdaja Komisija po preveritvi skladnosti s členoma 16 in 20 .
Obrazložitev
Začasna hramba mora biti omejena. Predlaga se omejitev na 30 dni.
Predlog spremembe
46
Predlog uredbe
Člen 16 – odstavek 1 – točka b
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
metilbromid za katero koli od naslednjih uporab:
črtano
uporabe v nujnih primerih iz člena 12(5),
pri karantenskih ukrepih in predtovornih opravilih do 31. decembra 2014 in za katere veljajo količinske omejitve za dajanje na trg iz člena 12(2) ;
Obrazložitev
Po črtanju člena 12 je treba črtati tudi ta del. V skladu z Odločbo Komisije 2008/753/ES z dne 18. septembra 2008 o nevključitvi metilbromida v Prilogo I k Direktivi 91/414 EGS bo odobritev metilbromida potekla 18. marca 2009. Smiselno bi bilo prepovedati uporabo metilbromida tudi v okviru te uredbe. Glede na raziskavo Montrealskega protokola iz leta 2004 obstajajo ustrezne nadomestne snovi tudi za karantenske ukrepe in predtovorna opravila.
Predlog spremembe
47
Predlog uredbe
Člen 17
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Prepove se izvoz iz Skupnosti nadzorovanih snovi, ki niso v nobenem drugem proizvodu razen v posodah, ki se uporabljajo za prevoz ali shranjevanje teh snovi , ali izdelkov in opreme razen osebnih predmetov, ki vsebujejo te snovi ali so od njih odvisni .
1. Prepove se izvoz iz Skupnosti nadzorovanih snovi ali izdelkov in opreme razen osebnih predmetov, ki vsebujejo te snovi ali so od njih odvisni.
Prepoved iz odstavka 1 ne velja za izvoz:
2. Prepoved iz odstavka 1 ne velja za izvoz:
nadzorovanih snovi za zadovoljitev uporabe bistvenega pomena , iz člena 10(2), pogodbenic ;
(a) nadzorovanih snovi za zadovoljitev uporabe pogodbenic bistvenega pomena;
nadzorovanih snovi za zadovoljitev nujne uporabe iz člena 13(1) pogodbenic;
nadzorovanih snovi, ki se uporabljajo za surovino ;
nadzorovanih snovi, ki se uporabljajo kot predelovalna sredstva;
izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni , izdelanih v skladu s členom 10(7) ali uvoženih po členu 15(2) (d) in (e) ;
(e) izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni, izdelanih v skladu s členom 10(7) ali uvoženih po členu 15(2)(e);
izdelkov in opreme, ki vsebujejo halon ali so od njega odvisni , za zadovoljitev nujne uporabe iz Priloge VI .
čistih ali predelanih delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za uporabe, ki ni uničenje.
3. Z odstopanjem od odstavka 1 lahko Komisija na zahtevo pristojnega organa države članice in v skladu s postopkom iz člena 25(2) odobri izvoz izdelkov in opreme, ki vsebujejo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, kadar je dokazano, da bi prepoved, glede na gospodarski pomen in pričakovano preostalo življenjsko dobo določenega blaga, izvozniku naložila nesorazmerno breme.
4. Za izvoz iz točk (a) do (d) odstavka 2 je potrebno dovoljenje. Navedeno izvozno dovoljenje podjetjem izda Komisija po preverjanju skladnosti s členom 20 .
4. Za izvoz iz odstavka 2 je potrebno dovoljenje. Navedeno izvozno dovoljenje podjetjem izda Komisija po preverjanju skladnosti s členom 20.
5. Za izvoz iz točk (e) do (g) odstavkov 2 in 3 je potrebno dovoljenje, razen za izvoz po tranzitu ali začasni hrambi brez dodelitve dodatne carinsko dovoljene rabe ali uporabe, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008. . Navedeno izvozno dovoljenje izvozniku izda Komisija, potem ko preveri skladnost s členom 20 .
Obrazložitev
Izvoz snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, je treba iz etičnih in okoljskih razlogov čim bolj omejiti, zlasti ko gre za halone in klorofluoroogljikovodike. Tveganje, da se te snovi z visokim dejavnikom škodljivosti za ozon (in velikim toplogrednim učinkom) sprostijo v ozračje, je preveliko.
Izvzeti je treba proizvodnjo in izvoz klorofluoroogljikovodikov za uporabe bistvenega pomena za proizvodnjo inhalatorjev z določenim odmerkom v državah iz člena 5. Prehod na nadomestne snovi se v razvitih državah končuje šele sedaj. Obstaja možnost, da se bo klorofluoroogljikovodike visoke farmacevtske kakovosti potrebovalo še v omejenem obdobju po letu 2010 zaradi težav pri uvajanju nadomestnih snovi. Predlog Komisije pa prepoveduje proizvodnjo in izvoz brez ustreznih izjem.
Predlog spremembe
48
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 3 – točka c – podtočka ii
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
opisom in tarifno oznako KN , kakor je opredeljeno v Prilogi IV,
(ii) opisom in tarifno oznako kombinirane nomenklature (KN) , kakor je opredeljeno v Prilogi IV,
Obrazložitev
Zaradi jasnosti je treba razvezati okrajšavo.
Predlog spremembe
49
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 3 – točka d
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
v primeru uvoza ali izvoza izdelkov in opreme, ki vsebujejo halon ali delno halogenirane klorofluoroogljikovodike ali so od njih odvisni:
(d) v primeru uvoza ali izvoza izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni:
tip in vrsto opreme,
(i) tip in vrsto opreme,
za artikle, ki se dajo prešteti, število enot in količino nadzorovane snovi na enoto v metričnih kilogramih,
(ii) za artikle, ki se dajo prešteti, število enot in količino nadzorovane snovi na enoto v metričnih kilogramih,
za artikle, ki se ne dajo prešteti, skupno neto maso v metričnih kilogramih,
(iii) za artikle, ki se ne dajo prešteti, skupno neto maso v metričnih kilogramih,
skupno količino vsebovanih halonov ali delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v metričnih kilogramih ,
(iv) vrsto in skupno količino vsake nadzorovane snovi ;
državo/države končnega namembnega kraja izdelkov in opreme,
(v) državo/države končnega namembnega kraja izdelkov in opreme,
vrsto nadzorovane snovi (čista, predelana ali odpadna),
(vi) vrsto nadzorovane snovi (čista, predelana, reciklirana ali odpadna),
v primeru izdelkov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, izjavo, da se izvažajo za posebno nujno uporabo iz Priloge VI ,
(vii) v primeru izdelkov in opreme, ki vsebujejo halone ali so od njih odvisni, izjavo, da se izvažajo za posebno nujno uporabo iz Priloge VI ,
v primeru izdelkov in opreme, ki vsebujejo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, sklic na dovoljenje Komisije iz člena 17(3);
(viii) v primeru izdelkov in opreme, ki vsebujejo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike ali so od njih odvisni, sklic na dovoljenje Komisije iz člena 17(3);
Obrazložitev
Izvoz nekaterih izdelkov in opreme se lahko nanaša tudi na druge vrste snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, in ne samo na halone in delno halogenirane klorofluoroogljikovodike, zato je treba besedilo ustrezno prilagoditi.
Zaradi doslednosti – oprema, ki vsebuje halon ali delno halogenirane klorofluoroogljikovodike ali je od njih odvisna, lahko deluje s čistimi, predelanimi ali recikliranimi spojinami, če pa vsebuje odpadne spojine, se mora uničiti v skladu s členom 22.
Predlog spremembe
50
Predlog uredbe
Člen 18 – odstavek 6 – uvodni del
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija lahko v določenih primerih izmenjuje predložene podatke, kolikor je to potrebno, s pristojnimi organi zadevnih pogodbenic in lahko sprejme enega od naslednjih ukrepov:
6. Komisija lahko v določenih primerih izmenjuje predložene podatke, kolikor je to potrebno, s pristojnimi organi zadevnih pogodbenic in v 30 delovnih dneh po prejemu te zahteve sprejme enega od naslednjih ukrepov:
(-a) odobri zahtevo za uvozno ali izvozno dovoljenje,
Obrazložitev
Vzpostavitev zapletenega sistema soglasja po predhodnem obveščanju, kot je predlagan v tem členu, lahko povzroči zamude pri tovorjenju in posledično izgubo naročil. V okviru te direktive se predlaga določitev časovnega razporeda, da lahko trgovanje še naprej poteka brez nepotrebnih zamud.
Predlog spremembe
51
Predlog uredbe
Člen 19 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija lahko sprejme dodatne ukrepe za spremljanje ali nadzor nadzorovanih snovi ali novih snovi ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni, v začasni hrambi , vključno s pretovarjanjem, in so v tranzitu na carinskem območju Skupnosti ali so ponovno izvoženi iz njega, na podlagi ocene morebitnega tveganja za nezakonito trgovino, povezano s takimi gibanji, z upoštevanjem socialno-gospodarskih vplivov takih ukrepov.
Komisija lahko poleg ukrepov, ki so zahtevani v Sporočilu 2001/331/ES ali opisani v členu 18 te uredbe, sprejme dodatne ukrepe za spremljanje ali nadzor nadzorovanih snovi ali novih snovi ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni, vključno s tistimi v začasni hrambi med pretovarjanjem, in so v tranzitu na carinskem območju Skupnosti ali so ponovno izvoženi iz njega, in druge dejavnosti na podlagi ocene morebitnega tveganja za nezakonito trgovino, povezano s takimi gibanji, z upoštevanjem koristi za okolje in socialno-gospodarskih vplivov takih ukrepov ter obstoja izvedljivih nadomestnih snovi .
Obrazložitev
Zaradi jasnosti – najprej je treba razjasniti glavne ukrepe, šele nato se lahko navedejo dodatni ukrepi. Področje uporabe je treba opredeliti širše, da bo možno tudi obravnavanje problemov, ki niso navedeni v osnutku Komisije. Poleg tega je treba upoštevati koristi za okolje (za ozonski plašč, podnebje itd.) in izvedljivost nadomestnih snovi.
Predlog spremembe
52
Predlog uredbe
Člen 21
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija da na voljo seznam izdelkov in opreme, ki morda vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni, in tarifnih oznak kombinirane nomenklature kot navodilo carinskim organom držav članic.
Komisija do 1. januarja 2010 da na voljo kot navodilo carinskim organom držav članic :
(a) seznam izdelkov in opreme, ki morda vsebujejo nadzorovane snovi ali so od njih odvisni,
(b) seznam snovi, izdelkov, opreme in uporab, ki so dovoljeni v skladu s to uredbo, ter s tem povezane pogoje ali zahteve, in
(c) seznam snovi, izdelkov in opreme, ki niso dovoljeni v skladu s to uredbo.
Na vsakem seznamu so navedene ustrezne tarifne oznake kombinirane nomenklature.
Obrazložitev
Uredba se začne izvajati 1. januarja 2010. Da bi se lahko izvajala, carinski organi držav članic potrebujejo ta seznam.
Seznam predmetov, ki bi lahko vsebovali snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, je lahko v pomoč, vendar cariniki potrebujejo veliko večjo jasnost za učinkovito delo – potrebujejo seznam snovi in predmetov, ki so dovoljeni/registrirani (skupaj z ustreznimi zahtevami, kot so dovoljenja) ter seznam snovi/predmetov, ki niso dovoljeni.
Predlog spremembe
53
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Nadzorovane snovi, vsebovane v opremi za hlajenje, klimatizacijo in toplotnih črpalkah, opremi, ki vsebuje topila , ali protipožarnih sistemih in gasilnih aparatih , se med servisiranjem in vzdrževanjem opreme ali preden se oprema razstavi ali odstrani, zajemajo za uničenje s tehnologijami, ki so jih odobrile pogodbenice iz Priloge VII , ali za recikliranje ali predelavo .
1. Nadzorovane snovi (tudi penilci v penah) , vsebovane v opremi za hlajenje, klimatizacijo in toplotnih črpalkah, opremi, ki vsebuje topila, ali protipožarnih sistemih in gasilnih aparatih od vseh vrst uporabnikov, vključno z gospodinjstvi, se med servisiranjem in vzdrževanjem opreme ali preden se oprema razstavi ali odstrani, zajemajo za uničenje s tehnologijami, ki so jih odobrile pogodbenice iz Priloge VII.
Komisija sestavi prilogo tej uredbi s standardi delovanja, v katerih določi raven zajema snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, za vsako kategorijo izdelkov in opreme ter standarde nadzora, ki odražajo najboljše okoljske prakse. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
Obrazložitev
Pena v hladilnikih pogosto vsebuje večje količine snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, kot hladilna sredstva v hladilnikih. V skladu z uredbo št. 2037/2000 naj bi upravljavci iz pene zajeli snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (penilci), vendar nekatere države članice še ne izvajajo te zahteve. To je treba jasno navesti kot zahtevo. Recikliranje in zajem rabljenih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, je treba dovoliti samo v primerih, ko bodo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, porabljene za dovoljene uporabe (tj. uporabe bistvenega pomena in v nujnih primerih, ki jih dovoljuje ta uredba). Namen te uredbe je ukinitev uporab nebistvenega pomena za snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Čeprav uredba št. 2037/2000 zahteva zajem snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, je raven zajema v praksi v nekaterih obratih nesprejemljivo nizka (npr. nekaterih obratih za recikliranje hladilnikov); obstajajo tudi velike, tehnično neutemeljene razlike v učinkovitosti delovanja obratov po vsej EU. S standardi učinkovitosti delovanja je treba natančno določiti delež zajema snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, iz različnih vrst izdelkov in opreme ter minimalne standarde tehničnega nadzora.
Predlog spremembe
54
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 3 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija sestavi Prilogo k tej uredbi s seznamom izdelkov in opreme, za katere sta zajetje ali uničenje brez predhodnega zajetja tehnično in gospodarsko izvedljiva, pri čemer po potrebi podrobno določi tehnologije, ki se uporabijo, če je to potrebno.
Komisija do 1. januarja 2011 sestavi Prilogo k tej uredbi s seznamom izdelkov in opreme, za katere sta zajetje ali uničenje brez predhodnega zajetja tehnično in gospodarsko izvedljiva, pri čemer po potrebi podrobno določi tehnologije, ki se uporabijo. Vsak predlog za sestavo takšne priloge pospremi in utemelji s celostno ekonomsko oceno stroškov in koristi za vse države članice.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da se shranjene spojine ponovno zajamejo. V ta namen se izvedbenim ukrepom dodajo datumi.
Predlog spremembe
55
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 3 – pododstavek 3 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija se pri pripravi predloga za to prilogo posvetuje z državami članicami in vsemi zainteresiranimi stranmi glede izdelkov in opreme, ki naj bodo navedeni, tehnične in ekonomske izvedljivosti zajema ali uničenja brez predhodnega zajema ter tehnologij, ki naj se uporabijo, za vsak navedeni izdelek in opremo, da bi bil zajem snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, kar največji.
Obrazložitev
Glede na različne možnosti držav članic ter tehnične in ekonomske izzive učinkovite obravnave bank snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, mora Komisija uradno pozvati vse izkušene zainteresirane strani s strokovnim znanjem k sodelovanju pri pripravi nove priloge, vključno z državami članicami, industrijo in nevladnimi organizacijami.
Predlog spremembe
56
Predlog uredbe
Člen 22 – odstavek 5 – pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Komisija ovrednoti ukrepe, ki so jih države članice sprejele , in lahko glede na to ovrednotenje ter tehnične in druge ustrezne informacije po potrebi sprejme ukrepe v zvezi s temi pogoji za minimalne standarde usposobljenosti.
Komisija ovrednoti ukrepe, ki so jih države članice sprejele . Posebno pozornost nameni izolacijskim penam v zgradbah in v povezavi z zakonodajo o odpadkih. Komisija do 1. januarja 2011 sprejme ukrepe v zvezi s temi pogoji za minimalne standarde usposobljenosti.
Obrazložitev
Pomembno je zagotoviti, da se shranjene spojine zajamejo. V ta namen se izvedbenim ukrepom dodajo datumi. Posebno pozornost je treba nameniti izolacijski peni v zgradbah, ki jo je treba obravnavati tudi v prihodnji direktivi o odpadkih, nastalih pri gradnji in rušenju.
Predlog spremembe
57
Predlog uredbe
Člen 23
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Uhajanje in emisije nadzorovanih snovi
Omejitev emisij
1. Podjetja sprejmejo vse izvedljive previdnostne ukrepe za preprečitev in čim večje zmanjšanje uhajanja nadzorovanih snovi, ki se uporabljajo kot surovine in predelovalna sredstva. Še posebno se vsako leto zaradi uhajanja pregleda stacionarna oprema, polnjena s hladilno tekočino, ki presega 3 kg.
Podjetja sprejmejo vse izvedljive previdnostne ukrepe za preprečitev in čim večje zmanjšanje uhajanja nadzorovanih snovi, ki se uporabljajo kot surovine in predelovalna sredstva. Še posebno upravljavci naslednjih nepremičnih aplikacij : opreme za hlajenje, klimatizacijo in toplotnih črpalk, vključno z njihovimi tokokrogi, opreme, ki vsebuje topila, ali protipožarnih sistemov in gasilnih aparatov, ki vsebujejo nadzorovane snovi iz Priloge I, z vsemi tehnično izvedljivimi ukrepi, ki ne pomenijo nesorazmernih stroškov:
Države članice določijo pogoje za minimalno usposobljenost osebja, ki pri tem sodeluje. Glede na ovrednotenje teh ukrepov , ki so jih sprejele države članice, ter tehničnih in drugih ustreznih informacij Komisija lahko sprejme ukrepe v zvezi z uskladitvijo navedenih minimalnih standardov usposobljenosti.
(a) preprečujejo uhajanje teh plinov ter
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
(b) čim prej popravijo vsako odkrito uhajanje, vsekakor pa v 14 dneh.
2. Podjetja sprejmejo vse izvedljive previdnostne ukrepe za preprečevanje in čim večje zmanjšanje uhajanja metilbromida iz naprav za zaplinjevanje ter pri drugih postopkih, pri katerih se uporablja metilbromid. Države članice določijo pogoje za minimalno usposobljenost osebja, ki pri tem sodeluje.
2. Upravljavci aplikacij iz odstavka 1 zagotovijo, da osebje s spričevalom, ki izpolnjuje minimalne zahteve iz člena 5 uredbe ES št. 842/2006, ali imajo podobno kvalifikacijo, pregleda naprave zaradi uhajanja, in sicer po naslednjem časovnem razporedu:
3. Podjetja sprejmejo vse izvedljive previdnostne ukrepe za preprečitev in čim večje zmanjšanje uhajanja in emisij nadzorovanih snovi, ki se uporabljajo kot surovine in predelovalna sredstva.
(a) aplikacije, ki vsebujejo 3 kg nadzorovanih snovi ali več, se pregledajo zaradi uhajanja vsaj enkrat vsakih 12 mesecev; vendar se oprema s hermetično zaprtim sistemom, ki je označena kot taka in vsebuje manj kot 6 kg nadzorovanih snovi, pregleda vsaj enkrat vsakih 24 mesecev;
4. Podjetja sprejmejo vse izvedljive previdnostne ukrepe za preprečitev in čim večje zmanjšanje uhajanja in emisij nadzorovanih snovi, ki nenamerno nastanejo med proizvodnjo drugih kemikalij.
(b) aplikacije, ki vsebujejo 30 kg nadzorovanih snovi ali več, se pregledajo zaradi uhajanja vsaj enkrat vsakih šest mesecev;
5. Komisija lahko določi tehnologije ali prakse, s katerimi bi podjetja preprečila in čim bolj zmanjšala uhajanje in emisije nadzorovanih snovi.
(c) aplikacije, ki vsebujejo 300 kg nadzorovanih snovi ali več, se pregledajo zaradi uhajanja vsaj enkrat vsake tri mesece.
Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
V roku enega meseca po odkritem uhajanju in popravilu se naprave ponovno pregledajo zaradi uhajanja, da se zagotovi učinkovitost popravila.
V tem odstavku „pregledati zaradi uhajanja“ pomeni odkrivati uhajanje na opremi ali sistemu z uporabo neposrednih ali posrednih merilnih metod s posebnim poudarkom na tistih delih opreme ali sistema, pri katerih je uhajanje najbolj verjetno. Neposredne in posredne merilne metode za merjenje uhajanja so določene v standardnih zahtevah glede pregledov iz odstavka 7.
3. Pri protipožarnih sistemih, za katere se uporablja obstoječa ureditev inšpekcijskih pregledov po standardu ISO 14520, lahko ti pregledi izpolnjujejo tudi zahteve te uredbe, če so vsaj tako pogosti, kot jih predvideva ta uredba.
4. Upravljavci aplikacij iz odstavka 1, ki vsebujejo 3 kg nadzorovanih snovi ali več, vodijo evidenco o količini in vrsti uporabljenih nadzorovanih snovi, o vsakršnih dodanih količinah in o količini, zajeti med servisiranjem, vzdrževanjem in končno odstranitvijo. Upravljavci vodijo tudi evidenco o drugih pomembnih podatkih, med katere spadajo ime podjetja ali osebe, ki je opravila servis ali vzdrževalna dela, ter datumi in rezultati pregledov, opravljenih v skladu z odstavki 2, 3 in 4, ter specifični podatki o ločeni nepremični opremi za aplikacije iz odstavka 2(b) in (c). Na zahtevo so te evidence na voljo pristojnemu organu in Komisiji.
5. Komisija do 1. januarja 2011 v skladu s postopkom iz člena 25(3) določi standardne zahteve za preglede zaradi uhajanja za vsako aplikacijo iz odstavka 1 tega člena.
6. Komisija lahko na podlagi podatkov, prejetih od držav članic, in po posvetovanju z zadevnimi sektorji, določi minimalne zahteve in pogoje za vzajemno priznavanje programov usposabljanja in spričeval v skladu s postopkom iz člena 25(3) za ustrezno osebje, ki je vključeno v namestitev, vzdrževanje ali servisiranje opreme in sistemov iz člena 23(1), ter za osebje, ki je vključeno v dejavnosti iz členov 22 in 23.
Obrazložitev
Člen 3 uredbe ES št. 842/2006 o fluoriranih plinih vsebuje natančnejše določbe za uhajanja in emisije nadzorovanih snovi. Zaradi doslednosti, višje kakovosti besedila in večjega števila varoval pred emisijami je bolje vključiti isto besedilo v tej uredbi.
Predlog spremembe
58
Predlog uredbe
Člen 24
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Prepovedani so proizvodnja, uvoz , dajanje na trg, uporaba in izvoz novih snovi iz dela A Priloge II. Ta prepoved ne velja za nove snovi, če se uporabljajo kot surovina , laboratorijsko in analitsko uporabo, uvoz za začasno hrambo, vključno s pretovarjanjem, in izvoz po tranzitu ali začasni hrambi brez dodelitve druge carinsko dovoljene rabe ali uporabe, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 .
1. Prepovedani so proizvodnja, uvoz , dajanje na trg, uporaba in izvoz novih snovi iz dela A Priloge II. Ta prepoved ne velja za nove snovi, če se uporabljajo kot surovina , laboratorijsko in analitsko uporabo, uvoz za začasno hrambo, vključno s pretovarjanjem, in izvoz po tranzitu ali začasni hrambi brez dodelitve druge carinsko dovoljene rabe ali uporabe, kakor je določeno v Uredbi (ES) št. 450/2008 .
2. Komisija lahko v del A Priloge II vključi vse snovi, ki niso nadzorovane, vendar zanje znanstveni odbor za presojo v skladu s Protokolom ugotovi, da imajo znaten dejavnik škodljivosti za ozon , in določi možne izjeme od odstavka 1. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
2. Komisija lahko predlaga, ko je to ustrezno, da se v del A Priloge II vključi vse snovi, ki niso nadzorovane, vendar zanje znanstveni odbor za presojo v skladu s Protokolom ugotovi, da imajo znaten dejavnik škodljivosti za ozon ali ki se jih veliko proizvaja, uporablja in izpušča, in določi možne izjeme od odstavka 1. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
3. Glede na zadevne znanstvene podatke lahko Komisija v del B Priloge II vključi vse snovi, ki niso nadzorovane snovi, vendar je zanje ugotovljeno, da imajo dejavnik škodljivosti za ozon. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
3. Glede na zadevne znanstvene podatke lahko Komisija v del B Priloge II vključi vse snovi, ki niso nadzorovane snovi, vendar je zanje ugotovljeno, da imajo dejavnik škodljivosti za ozon 0,001 ali več in življenjsko dobo v atmosferi več kot 60 dni . Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določil te uredbe se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Snovi, o katerih v skladu s Sklepi XIII/5, X/8 in IX/24 Protokola poročajo pogodbenice, se dodajo tudi v Prilogo II, del B.
Obrazložitev
Ta odstavek omogoča Komisiji, da v Prilogo II vključi novo snov izključno na podlagi dejavnika škodljivosti za ozon. Takšna vključitev mora biti utemeljena z drugimi parametri, ki vplivajo na ozonski plašč, kot je uporaba izdelka in njegove emisije. Obstaja veliko halogeniranih kratkoživih snovi, ki imajo teoretično dejavnik škodljivosti za ozon. Izkazalo se je, da kratkožive snovi, ki imajo življenjsko dobo v atmosferi krajšo od 120 dni, ne morejo doseči stratosfere v količinah, ki bi bistveno in dolgotrajno vplivale na ozonski plašč.
V skladu s Sklepi XIII/5, X/8 in IX/24 Montrealskega protokola so pogodbenice poročale o številnih novih snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, in o snoveh, za katere se sumi, da tanjšajo ozonski plašč. Sklep IX/24 pravi, da lahko katera koli pogodbenica obvesti sekretariat o obstoju novih snovi, za katere meni, da imajo potencial za tanjšanje ozonskega plašča, njihova proizvodnja pa je verjetno precejšnja, in ki v členu 2 Protokola niso naštete med nadzorovanimi snovmi. Te snovi bi bilo treba dodati v Prilogo II, del B, da bi se njihova proizvodnja in uporaba lahko ustrezno spremljali.
Predlog spremembe
59
Predlog uredbe
Člen 27 – odstavek 5 – točka c a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(ca) podatke o notranjem spremljanju za emisije in uhajanje, do katerih je prišlo med uničenjem.
Obrazložitev
Za zagotovitev boljšega varovanja okolja in lažje izvajanje člena 19 te uredbe.
Predlog spremembe
60
Predlog uredbe
Člen 28
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
-1. Države članice zagotovijo, da se inšpekcijski pregledi izvedejo v skladu s Priporočilom 2001/331/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o določitvi najmanjših meril za okoljske inšpekcijske preglede v državah članicah 1 .
1. Države članice opravijo inšpekcijske preglede skladnosti podjetij s to uredbo po dokumentiranem in na tveganju temelječem pristopu, vključno s pregledi uvoza in izvoza nadzorovanih snovi ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo navedene snovi ali so od njih odvisni . Pristojni organi držav članic opravijo preiskave, ki so po mnenju Komisije potrebne po tej uredbi.
1. Države članice opravijo inšpekcijske preglede skladnosti podjetij s to uredbo po dokumentiranem in na tveganju temelječem pristopu, vključno s pregledi uvoza in izvoza nadzorovanih snovi ter izdelkov in opreme, ki vsebujejo navedene snovi ali so od njih odvisni. Pristojni organi držav članic opravijo preiskave, ki so po mnenju Komisije potrebne po tej uredbi.
1a. Ne glede na odstavek 2 lahko države članice izvedejo naključne preglede uvoza in izvoza nadzorovanih snovi.
2. Po dogovoru Komisije in pristojnega organa države članice, na ozemlju katere je treba opraviti preiskave, uradniki Komisije pomagajo uradnikom tega organa pri opravljanju njihovih dolžnosti.
2. Po dogovoru Komisije in pristojnega organa države članice, na ozemlju katere je treba opraviti preiskave, uradniki Komisije pomagajo uradnikom tega organa pri opravljanju njihovih dolžnosti.
3. Pri izvajanju nalog, določenih s to uredbo, lahko Komisija pridobi vse podatke od vlad, pristojnih organov držav članic in podjetij. Ko Komisija zahteva podatke od podjetja, hkrati posreduje kopijo zahteve pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju je sedež tega podjetja.
3. Pri izvajanju nalog, določenih s to uredbo, lahko Komisija pridobi vse podatke od vlad, pristojnih organov držav članic in podjetij. Ko Komisija zahteva podatke od podjetja, hkrati posreduje kopijo zahteve pristojnemu organu države članice, na katere ozemlju je sedež tega podjetja.
4. Komisija ustrezno ukrepa za pospešitev ustrezne izmenjave informacij in sodelovanja med državnimi organi ter med državnimi organi in Komisijo.
4. Komisija ustrezno ukrepa za pospešitev ustrezne izmenjave informacij in sodelovanja med državnimi organi ter med državnimi organi in Komisijo.
Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da zavaruje zaupnost podatkov, pridobljenih po tem členu.
Komisija sprejme ustrezne ukrepe, da zavaruje zaupnost podatkov, pridobljenih po tem členu.
4a. Na zahtevo druge države članice lahko država članica sprejme izvršilne ukrepe zoper osebe, osumljene nezakonitega pošiljanja nadzorovanih snovi in so na ozemlju te države članice.
_______
1 UL L 118, 4. 4. 2001, str. 41
Obrazložitev
Glede inšpekcijskih pregledov je pomembno upoštevati priporočilo 2001/331/ES. Države članice morajo sodelovati in izvajati tudi naključne inšpekcijske preglede. Če naj bo ta uredba resnično uspešna, bo treba izvajati dobre inšpekcijske preglede.
Predlog spremembe
61
Predlog uredbe
Priloga II – tabela
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Del A: Snovi, omejene na podlagi člena 24(1)
Snov
Dejavnik škodljivosti za ozon
CBr 2 F 2
dibromodifluorometan (halon - 1202)
1,25
Del B: Snovi, ki jih je treba sporočiti na podlagi člena 26
Snov
Dejavnik škodljivosti za ozon
C 3 H 7 Br
1-bromopropan (n-propil bromid)
0,02 – 0,10
C 2 H 5 Br
bromoetan (etil bromid)
0,1 – 0,2
CF 3 I
trifluorojodometan (trifluorometil jodid)
0,01 – 0,02
Predlog spremembe
Del A: Snovi, omejene na podlagi člena 24(1)
Snov
Dejavnik škodljivosti za ozon
CBr 2 F 2
dibromodifluorometan (halon - 1202)
1,25
C 3 H 7 Br
1-bromopropan (n-propil bromid)
0,02 – 0,10
Del B: Snovi, ki jih je treba sporočiti na podlagi člena 26
Snov
Dejavnik škodljivosti za ozon
C 2 H 5 Br
bromoetan (etil bromid)
0,1 – 0,2
CF 3 I
trifluorojodometan (trifluorometil jodid)
0,01 – 0,02
Obrazložitev
V oceni UNEP/SMO o ozonskem plašču iz leta 2006 je bilo ugotovljeno, da „imajo zelo kratkožive snovi pomembnejšo vlogo pri tanjšanju ozonskega plašča, kot pa so ocenjevali doslej“. Sedaj velja mnenje, da zelo kratkožive halogenirane snovi, kot je običajni propil bromid (n-PB), ki je skoraj izključno antropogen, bistveno prispevajo k skupnemu bromu v stratosferi, s čimer zaradi velike proizvedene količine škodljivo vplivajo na stratosferski ozon. V predlogu Komisije je propil bromid (n-PB) vključen v Prilogo II, del B (snovi, ki jih je treba sporočiti), vendar ga je treba vključiti v Prilogo II, del A (omejene snovi).
Predlog spremembe
62
Predlog uredbe
Priloga II – del B – tabela – nove vrstice
Predlog spremembe
C 4 Cl 6
heksaklorobutadien
0,07
1,1,1-trikloro-2,2,2-trifluoroetan (ali R.113a)
0,65
C 10 H 6 BrOCH 3
6-bromo-2-metoksinaftalen (ali bromo-metoksi-naftalen ali BMN)
potrebno določiti
CH 2 ClBr or C
3 H 6 BrCl
1-bromo-3-kloropropan
potrebno določiti
CH 2 Br 2
dibromometan
potrebno določiti
C 2 H 4 Br 2
dibromoetan
potrebno določiti
C 2 H 4 BrCl
bromokloroetan
potrebno določiti
C 2 H 5 Br
bromoetan
potrebno določiti
C 3 H 6 Br 2
1,3-dibromopropan
potrebno določiti
C 3 H 7 Br
2-bromopropan
potrebno določiti
C 4 Cl 4 F 6 , CClF 2 CClF CClFCClF
2
2,2,3,3-tetrakloro heksafluorobutan
potrebno določiti
Obrazložitev
V skladu s Sklepi XIII/5, X/8 in IX/24 Montrealskega protokola so pogodbenice poročale o številnih novih snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, in o snoveh, za katere se sumi, da tanjšajo ozonski plašč. Sklep IX/24 pravi, da lahko katera koli pogodbenica obvesti sekretariat o obstoju novih snovi, za katere meni, da imajo potencial za tanjšanje ozonskega plašča, njihova proizvodnja pa je verjetno precejšnja, in ki v členu 2 Protokola niso naštete med nadzorovanimi snovmi. Te snovi bi bilo treba dodati v Prilogo II, del B, da bi se njihova proizvodnja in uporaba lahko ustrezno spremljali.
Predlog spremembe
63
Predlog uredbe
Priloga VII – tabela – stolpec 2 – vrstica 3 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Priloga A, sk. I Priloga B
Priloga A, sk. I
Priloga I, sk. I Priloga I, sk. II, sk. IV, sk. V
Priloga I, sk. VIII
Obrazložitev
Zaradi jasnosti je treba upoštevati naštevanje, uvedeno s to uredbo, namesto naštevanja iz Montrealskega protokola.
Predlog spremembe
64
Predlog uredbe
Priloga VII – tabela – stolpec 3 – vrstica 3 – naslov
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
halon Priloga A, sk. II)
halon (Priloga I, sk. (III)
Obrazložitev
Zaradi jasnosti je treba upoštevati naštevanje, uvedeno s to uredbo, namesto naštevanja iz Montrealskega protokola.
OBRAZLOŽITEV
Uvod
Atmosfero sestavljata dve plasti, ki nas ščitita. Spodnja plast atmosfere (troposfera) vsebuje pomembno in koristno koncentracijo ogljikovega dioksida, ki zadržuje sončno toploto (vendar pa povečana koncentracija CO2 povzroča večji učinek tople grede, katerega možna posledica so podnebne spremembe). Druga plast je stratosfera, ki ščiti življenje na Zemlji pred škodljivim ultravijoličnim sevanjem sonca. V tej uredbi je na prvem mestu zaščita stratosferske plasti z ozonom, s tem pa se preprečijo tudi podnebne spremembe, saj so prepovedane snovi pomemben dejavnik škodljivosti za ozon, hkrati pa imajo potencial globalnega segrevanja.
V zgodnjih osemdesetih letih 20. stoletja so znanstveniki opazili precejšnje zmanjšanje koncentracije ozona v stratosferi nad Antarktiko, kar je postalo splošno znano kot „ozonska luknja“. Ozonska luknja je bila na vrhuncu tanjšanja ozonskega plašča (spomladi na prelomu stoletja) največja nad zemeljskima poloma, koncentracija ozona pa je bila bistveno manjša tudi drugod. Večje ultravijolično sevanje je škodljivo za zdravje ljudi (npr. pogostejše pojavljanje kožnega raka in sive mrene) in ekosisteme.
Vlade so se že leta 1987 dogovorile o Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, s čimer se je v vseh državah podpisnicah po določenem časovnem razporedu začelo postopno opuščanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Najpomembnejše snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, so klorofluoroogljikovodiki (CFC), haloni, delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki (HCFC) in metilbromid. Leta 2007 so pogodbenice (med katerimi je tudi Evropska skupnost) praznovale dvajseto obletnico Montrealskega protokola in ga označile za najuspešnejšega izmed vseh mednarodnih sporazumov na področju okolja. Do takrat je vseh 191 pogodbenic v primerjavi z določenimi izhodišči doseglo 95-odstotno zmanjšanje porabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč. Zmanjšanje je bilo največje (99,2 %) v industrijskih državah in nekoliko manjše (80 %) v državah v razvoju.
Znanstvena skupina za presojo (SAP), ustanovljena z Montrealskim protokolom, je v najnovejšem poročilu, objavljenem leta 2007, potrdila, da se ozonski plašč počasi obnavlja, in sicer zaradi nadzornih ukrepov, uvedenih s Protokolom, četudi 10 do 15 let pozneje, kot je predvidela v poročilu iz leta 2002. Po pričakovanjih se bosta povprečna koncentracija ozona in koncentracija ozona nad Arktiko obnovili do leta 2050, ozonska luknja nad Antarktiko pa naj bi izginila med letoma 2060 in 2075.
Po mnenju Programa Združenih narodov za okolje se bodo z nadzorom, uvedenim z Montrealskim protokolom, po svetu preprečili milijoni primerov smrtnega kožnega raka ter na desetine milijonov primerov sive mrene in kožnega raka, ki ni smrtno nevaren. Poleg tega bo ta nadzor pripomogel k preprečevanju emisij toplogrednih plinov, in sicer za več kakor 100 milijard ton CO2 med letoma 1990 in 2010.
Emisije snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, bodo do leta 2010 znašale manj kakor 5 % svetovnih emisij CO2 v primerjavi s skoraj 50 % leta 1990. Znanstveni odbor za presojo je v poročilu iz leta 2007 pogodbenice posvaril, da je treba kljub uspehom nadaljevati z nadzorom, da se upošteva novi časovni razpored za obnovitev ozonskega plašča, pri čemer so upoštevane tudi ostale nejasnosti, predvsem glede vpliva podnebnih sprememb.
Predlog Komisije
Uredba (ES) št. 2037/2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (v nadaljnjem besedilu uredba) je glavni instrument Evropskih skupnosti za izvajanje Montrealskega protokola. Prenovljen predlog na splošno ohranja obseg področja uporabe iz veljavne uredbe. Predlagana uredba bi veljala za snovi, navedene v Prilogah I in II. Priloga II omogoča prilagodljivost pri določitvi nekaterih ukrepov spremljanja za snovi, pri katerih je bil ugotovljen dejavnik škodljivosti za ozon, ali nadzornih ukrepov, kadar je ta dejavnik precejšen.
Predlog sledi zgradbi uredbe (ES) št. 2037/2000, v njem pa je dodano novo poglavje o odstopanjih pri prepovedi proizvodnje, dajanju na trg in uporabi, ki so jih prvotno vsebovale različne določbe o načrtih postopnega opuščanja za nadzorovane snovi in izdelke. Zaradi te spremembe je besedilo lažje berljivo in izvajanje zakonodaje lažje.
Glavni cilji te revizije so: (1) poenostaviti in prenoviti uredbo (ES) št. 2037/2000 ter obenem zmanjšati nepotrebno upravno breme v skladu z zavezo Komisije za boljšo pravno ureditev; (2) zagotoviti skladnost z Montrealskim protokolom, kakor je bil spremenjen leta 2007; in (3) poskrbeti za primerno rešitev za glavne izzive v prihodnosti, da se ozonski plašč pravočasno obnovi in se preprečijo škodljive posledice za zdravje ljudi in ekosisteme.
Glavni izzivi so:
1. Sprostitev „shranjenih“ emisij snovi, ki tanjšajo ozonski plašč/toplogrednih plinov v ozračje – Ker je Protokol usmerjen na prepoved proizvodnje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, so velike količine teh snovi uskladiščene ali „shranjene“ v izdelkih in opremi (npr. peni za izolacijo, hladilnih sredstvih in sistemih za klimatizacijo). Po ocenah naj bi do leta 2015 te globalne shrambe prispevale do 2 milijona ton k dejavniku škodljivosti za ozon ali 13,4 milijarde ton ekvivalenta CO2, zato je treba sprejeti dodatne ukrepe. Shrambe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, v Evropski uniji bi lahko leta 2010 skupaj vsebovale do približno 700 000 ton teh snovi, kar ustreza 5 milijardam ton CO2, čeprav so sedanje ocene precej nezanesljive. Za uničevanje nadzorovanih snovi je v členu 22 predloga Komisije določen pravni okvir. Treba je najti rešitve, da postanejo te določbe obvezujoče in učinkovite v praksi.
2. Izvzete uporabe snovi, ki tanjšajo ozonski plašč – Protokol omogoča prilagodljivost pri uporabi nadzorovanih snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, kadar na primer ni na voljo tehnično ali gospodarsko izvedljivih nadomestnih snovi za nekatere vrste uporabe, kot je na primer uporaba metilbromida za karantenske ukrepe in predtovorna opravila ali uporaba kot surovina (člen 12). V skladu z nedavnim Sklepom Komisije (2008/753/ES) o nevključitvi metilbromida v Prilogo I Direktive 91/414/EGS (o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet) bi morala biti uporaba metilbromida neposredno prepovedana. Še večji razlog za zaskrbljenost so haloni, ker imajo največji potencial za tanjšanje ozonskega plašča (in za veliko povečanje učinka tople grede). Zato je treba čim bolj omejiti uporabo halonov, kar je že bil namen obstoječe uredbe. Vendar pa Priloga VI doslej še ni bila revidirana. Revizija Priloge v bližnji prihodnosti je zelo pomembna (glej člen 13 predloga Komisije). Ker so na voljo snovi, ki lahko nadomestijo halone v protipožarnih sistemih, se zdaj lahko določijo končni datumi za obstoječe uporabe. V členu 11 je predlagano, da se naprej premakne rok za proizvodnjo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov v Evropi za izvoz (z leta 2025 na leto 2020) glede na Montrealski protokol. Predlagano je, da se pregledna študija podjetij Milieu Ltd in Ecosphere Lda izvede leta 2015, vendar Komisija ni sprejela tega predloga. Če naj bodo cilji ambiciozneje zastavljeni, potem mora biti rok zgodnejši.
3. Nove snovi, ki tanjšajo ozonski plašč – Na podlagi novih znanstvenih dokazov je dejavnik škodljivosti za ozon nekaterih kemičnih snovi, ki zdaj niso nadzorovane na podlagi Protokola, precej višji, trženje teh snovi pa hitro narašča. V oceni UNEP/SMO o ozonskem plašču iz leta 2006 je bilo ugotovljeno, da „imajo zelo kratkožive snovi pri tanjšanju ozonskega plašča pomembnejšo vlogo, kot pa so ocenjevali doslej“. Sedaj velja mnenje, da zelo kratkožive halogenirane snovi, kot je običajni propil bromid (n-PB), ki je skoraj izključno antropogen, bistveno prispevajo k celotnemu bromu v stratosferi, s čimer škodljivo vplivajo na stratosferski ozon. V predlogu Komisije je propil bromid (n-PB) vključen v Prilogo II, del B (snovi, ki jih je treba sporočiti), vendar ga je treba vključiti v Prilogo II, del A (omejene snovi).
Drugo vprašanje je prepoved izvoza iz člena 17. Zelo je pomembno, da je pri prepovedi izvoza čim manj izjem. V praksi bo težko nadzorovati in ohranjati veliko izjem. Izvoz snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, je treba iz etičnih in okoljskih razlogov čim bolj omejiti, zlasti ko gre za halone in delno halogenirane klorofluoroogljikovodike. Tveganje, da se te snovi z velikim dejavnikom škodljivosti za ozon (in velikim učinkom tople grede) sprostijo v ozračje, je preveliko.
Kar zadeva inšpekcijske preglede, bo za dejansko zmanjšanje količine, snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, ter za večjo gostoto ozonskega plašča potrebna trdnejša struktura, ki bo v skladu s priporočilom o okoljskih inšpekcijskih pregledih.
Cilj predlaganih predlogov sprememb v tem poročilu je nadaljnje izboljšanje uredbe glede na navedene izzive. Na ta način si lahko EU zastavi bolj smele cilje in prevzame vodilno vlogo v svetu. To nas bo še bolj zaščitilo pred uničujočimi vplivi prevelikega ultravijoličnega sevanja in zmanjšalo vpliv tople grede/podnebnih sprememb.
PRILOGA: PISMO ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE
ODBOR ZA PRAVNE ZADEVE
PREDSEDNIK
Ref.: D(2008) 75675
Miroslav OUZKÝ
Predsednik Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
ASP 05F69
v Bruslju
Predmet: Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)
(KOM(2008)505 - C6-0297/2008 - 2008/0165(COD
Spoštovani,
Odbor za pravne zadeve, ki mu predsedujem, je proučil navedeni predlog v skladu s členom 80a o ponovnem sprejetju pravnih aktov, ki ga je Parlament vključil v svoj poslovnik s sklepom z dne 10. maja 2007.
V odstavku 3 Poslovnika je zapisano:
Če odbor, pristojen za pravne zadeve, meni, da predlog ne vsebuje vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so bile opredeljene kot take, o tem obvesti pristojni odbor.
V tem primeru so, poleg pogojev iz členov 150 in 151, v pristojnem odboru dopustni predlogi sprememb le, če zadevajo tiste dele predloga, ki vsebujejo spremembe.
Vendar lahko predloge sprememb za dele, ki ostajajo nespremenjeni, izjemoma sprejme posamično predsednik tega odbora, če meni, da to zahtevata nujna skladnost besedila ali povezanost z drugimi dopustnimi predlogi sprememb. Razloga morata biti navedena v pisni obrazložitvi predlogov sprememb."
Odbor za pravne zadeve na podlagi mnenja pravne službe, katere predstavniki so se udeležili sestankov posvetovalne delovne skupine za preučitev prenovljenega predloga, in v skladu s priporočili poročevalca meni, da zadevni predlog ne vključuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in da je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb.
Vendar v skladu s členoma 80a(2) in 80(3) meni, da so bile tehnične prilagoditve, ki jih je v svojem mnenju predlagala omenjena delovna skupina, potrebne za zagotovitev skladnosti predloga s pravili kodifikacije in da predlog zaradi njih ni bil bistveno spremenjen.
Potem ko je Odbor za pravne zadeve 15. decembra 2008 na seji proučil zadevo in o njej glasoval s 13 glasovi za
Prisotni so bili naslednji poslanci: Giuseppe Gargani (predsednik), Bert Doorn, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Monica Frassoni, Francesco Enrico Speroni, Jean-Paul Gauzès, Georgios Papastamkos, Costas Botopoulos, Ieke van den Burg, Eva Lichtenberger. in brez vzdržanih glasov, vašemu odboru kot pristojnemu odboru priporoča, naj predlog prouči ob upoštevanju njegovih predlogov in v skladu s členom 80a.
Lep pozdrav,
Giuseppe GARGANI
Priloga: Mnenje posvetovalne skupine
PRILOGA: MNENJE POSVETOVALNE SKUPINE PRAVNIH SLUŽB EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE
Bruselj,
MNENJE
ZA EVROPSKI PARLAMENT
SVET
KOMISIJO
Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev)
KOM(2008) 505 končno z dne 1.8.2008 – 2008/0165 (COD)
Posvetovalna delovna skupina, sestavljena iz predstavnikov pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, se je ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov in zlasti točke 9 sestala 1., 2., 8., 9. in 16. oktobra 2008, da bi preučila omenjeni predlog Komisije.
Posvetovalna skupina je na teh srečanjih
Posvetovalna skupina je imela na voljo angleško, francosko in nemško jezikovno različico predloga, svoje delo pa je opravila na osnovi angleške različice, saj je bila to osnovna različica obravnavanega besedila. preučila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenovitvi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, in v medsebojnem soglasju prišla do naslednjih sklepov.
1. Glede obrazložitvenega memoranduma, da bi bil oblikovan ob polnem upoštevanju zahtev, navedenih v medinstitucionalnem sporazumu, mora takšen dokument natančno navesti, katere določbe prejšnjega akta ostanejo v predlogu nespremenjene, kot določa točka 6(a)(iii) sporazuma.
2) Naslednji deli besedila prenovljenega predloga bi morali biti osenčeni s sivo barvo za označitev bistvenih sprememb:
– v prvi navedbi sklicevanje na člen 133 ES;
– v uvodni izjavi 9 in členu 10(2) besedi „ laboratorijske in analitske “, ki se pojavljata med puščicama za označevanje sprememb;
– v uvodni izjavi 11 besede „ od leta 2005 do leta 2008 “, ki so vključene v besedilu, ki se pojavlja med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 2(1) besede „ nadzorovane snovi, nove snovi ter “, ki se pojavljajo med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 3(1) besede „ ali organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje “, ki so že prečrtane z dvojno črto;
– v členu 3(21) besedi „ ali predeluje “, ki se pojavljajo med puščicama za označevanje sprememb;
– v prvem pododstavku člena 8(4) dodatek besede „ lahko ", ki se pojavlja med puščicama za označevanje sprememb;
– v besedilu člena 7(a) uredbe (ES) št. 2037/2000, ki je v celoti prečrtano z dvojno črto in se pojavlja v prenovljenem besedilu med besedilom drugega pododstavka uvodnega dela člena 16(1) in besedilom člena 16(1)(a), besedi „ in VIII “;
– v členu 16(1)(a) besede „ laboratorijske in analitske “ in „ iz člena 10 “, ki se pojavljajo med puščicami za označevanje sprememb;
– celotno besedilo člena 7(d), ki je bilo prečrtano z dvojno črto in se pojavlja v prenovljenem besedilu tik za členom 16(1)(c);
– v členih 17(2)(a), 27(2)(d) in 27(3)(a) besede „ ali nujne uporabe “, ki so že prečrtane z dvojno črto;
– v členu 17(2) )(e) se številka člena „ 7(b) “ (prečrtana z dvojno črto) nadomesti s „ 15(2)(d) in (e) “ (ki se pojavlja med puščicama za označevanje sprememb);
– v členu 17(4) besede „ iz točk (a) do (d) odstavka 2 “, ki se pojavljajo med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 17(5) besede „ iz točk (e) do (g) odstavkov 2 in 3 “, ki se pojavljajo med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 18(5) besedi „ ali sestavo “, ki se pojavljata med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 20(3) besede „ ali so od njih odvisni “, ki ju vsebuje besedilo, ki se pojavlja med puščicama za označevanje sprememb;
– v členu 22(4) besede „ laboratorijsko in analitsko “, ki se pojavljajo med puščicama za označevanje sprememb;
– celotno besedilo člena 16(7) uredbe (ES) št. 2037/2000, ki je prečrtano z dvojno črto in se pojavlja v prenovljenem predlogu tik za besedilom člena 22;
– celotno besedilo druge alinee člena 19(1)(b) uredbe (ES) št. 2037/2000, ki je prečrtano z dvojno črto in se pojavlja v prenovljenem besedilu med besedilom člena 27(3)(a) in besedilom člena 27(3)(b);
– v členu 27(4)(a) besede „ vključno s snovmi, ki se ponovno izvozijo po postopku uvoza na oplemenitenje “, ki so prečrtane z dvojno črto;
– v členu 28(3) besede „ skupaj z obrazložitvijo, zakaj podatke zahteva “, ki so prečrtane z dvojno črto. 3) V drugem pododstavku člena 8(4) ter v naslovu Priloge III se sklicevanje na „ člen 2(8) “ spremeni tako, da se bere kot sklicevanje na „ člen 3(8) “;
– v drugem pododstavku člena 31 datum začetka veljavnosti „ 1. januarja 2010 “, ki se pojavlja med puščicama za označevanje sprememb.
4) V drugem pododstavku člena 12(2) bi se morale navedbe let " 1996, 1997 in 1998 " nadomestiti z navedbo " 2005 do 2008 ", ki bi morala biti označena s sivo osenčeno pisavo.
5) V členu 18(4) bi se sklicevanje na " po odstavku 2 " moralo brati kot sklicevanje " po odstavku 3 ".
6) V členu 27(2)(c) in členu 27(3)(a) bi se sklicevanje na „ člen 10(5) " moralo brati kot sklicevanje na „ člen 10(6) “.
7) V členu 27(2)(d) bi se sklicevanje na " člen 10(7) " moralo brati kot sklicevanje na " člen 10(8) ".
8) V členu 27(8) bi se sklicevanje na „ člen 18(2)(vii) “ moralo brati kot sklicevanje na „ člen 18(3)(d) “.
Posvetovalna skupina je po proučitvi predloga soglasno sklenila, da predlog ne vsebuje vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so kot takšne opredeljene v samem predlogu ali v tem mnenju. Delovna skupina je v zvezi s kodifikacijo nespremenjenih določb iz predhodnega akta z navedenimi vsebinskimi spremembami sklenila tudi, da predlog vsebuje le kodifikacijo obstoječega besedila brez vsebinskih sprememb.
C. PENNERA J.-C. PIRIS C.-F.DURAND
pravni svetovalec pravni svetovalec v. d. generalnega direktorja
MNENJE ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE O PRAVNI PODLAGI
Miroslav Ouzký
Predsednik
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
BRUSELJ
Zadeva: Mnenje o pravni podlagi predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč ( KOM(2008)0505 – C6 – 2008/0165(COD) )
Spoštovani gospod predsednik
Ozadje
23. decembra 2008 je bil Odbor za pravne zadeve kot pristojni odbor določen, da v skladu s členom 80a poslovnika
Pravni akt, ki se ponovno sprejme, pomeni sprejem novega pravnega akta, ki v enotnem besedilu vključuje hkrati bistvene spremembe k prejšnjemu aktu in njegove nespremenjene določbe. Novi pravni akt nadomesti in razveljavi dosedanji akt. Novi pravni akt urejata medinstitucionalni sporazum z dne 28. novembra 2001 (UL C 77, 28.3.2002, str. 1) in člen 80a poslovnika. Ta člen se glasi:
„Kadar Komisija predloži Parlamentu predlog ponovnega sprejetja zakonodaje Skupnosti, se predlog posreduje odboru, pristojnemu za pravne zadeve, in pristojnemu odboru.
2. Odbor, pristojen za pravne zadeve, na podlagi načinov, dogovorjenih na medinstitucionalni ravni, pregleda predlog, da ugotovi, ali ta ne vsebuje vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so v predlogu opredeljene kot take.
V okviru tega pregleda predlogi sprememb besedila predloga niso dopustni. Vendar se drugi pododstavek člena 80(3) uporablja glede na določbe, ki pri predlogu ponovnega sprejetja pravnih aktov ostajajo nespremenjene.
Če odbor, pristojen za pravne zadeve, meni, da predlog ne vsebuje vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so bile opredeljene kot take, o tem obvesti pristojni odbor.
V tem primeru so, poleg pogojev iz členov 150 in 151, v pristojnem odboru dopustni predlogi sprememb le, če zadevajo tiste dele predloga, ki vsebujejo spremembe.
Vendar lahko predloge sprememb za dele, ki ostajajo nespremenjeni, izjemoma sprejme posamično predsednik tega odbora, če meni, da to zahtevata nujna skladnost besedila ali povezanost z drugimi dopustnimi predlogi sprememb. Razloga morata biti navedena v pisni obrazložitvi predlogov sprememb.
4. Če odbor, pristojen za pravne zadeve, meni, da predlog vsebuje vsebinske spremembe, razen tistih, ki so bile opredeljene kot take, predlaga Parlamentu zavrnitev predloga in o tem obvesti pristojni odbor.
V tem primeru predsednik Komisijo pozove, naj predlog umakne. Če Komisija to stori, predsednik ugotovi, da je postopek brezpredmeten, in s tem seznani Svet. Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ki jo pregleda po običajnem postopku.“ poda mnenje o zgoraj omenjenem predlogu za ponovni sprejem pravnega akta.
Na podlagi mnenja pravne službe, katere predstavniki so se udeležili sestankov posvetovalne delovne skupine za proučitev prenovljenega predloga, in v skladu s priporočili pripravljavca mnenja Odbor za pravne zadeve meni, da zadevni predlog ne vključuje vsebinskih sprememb, razen tistih, ki so v zadevnem predlogu ali v mnenju pravne službe opredeljene kot take, in da je predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov z omenjenimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb.
Poleg tega je skladu s členom 80a(2) in členom 80(3) Odbor za pravne zadeve ugotovil, da so tehnične prilagoditve, ki jih je v svojem mnenju predlagala zgoraj omenjena delovna skupina, potrebne za zagotavljanje skladnosti predloga s pravili prenovitve.
Odbor za pravne zadeve je po tem, ko je na seji 15. decembra 2008 proučil zadevo in o njej glasoval s 13 glasovi za
Prisotni so bili naslednji poslanci: Giuseppe Gargani (predsednik), Bert Doorn, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Monica Frassoni, Francesco Enrico Speroni, Jean-Paul Gauzès, Georgios Papastamkos, Costas Botopoulos, Ieke van den Burg, Eva Lichtenberger. in brez vzdržanih glasov, Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane kot pristojnemu odboru priporočil, naj omenjeni predlog prouči ob upoštevanju njegovih predlogov in v skladu s členom 80a.
V pismu z dne 23. septembra 2008 ste Odbor za pravne zadeve v skladu s členom 35(2) Poslovnika zaprosili za mnenje o ustreznosti pravne podlage zgoraj omenjenega predloga Komisije.
Odbor je vprašanje obravnaval na seji dne 12. februarja 2009.
Obravnavana pravna podlaga:
Člen 175(1) Pogodbe ES se glasi:
"1. Svet se v skladu s postopkom iz člena 251 ter po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij odloči, katere ukrepe naj Skupnost sprejme za doseganje ciljev iz člena 174
Člen 174 Pogodbe ES določa cilje okoljske politike Skupnosti. .
Člen 133(1) Pogodbe ES se glasi:
"1. Skupna trgovinska politika temelji na enotnih načelih, zlasti glede sprememb carinskih stopenj, sklenitve sporazumov o carinskih tarifah in trgovini, doseganja enotnosti pri ukrepih liberalizacije, izvozni politiki in ukrepih za zaščito trgovine, na primer glede dampinga ali subvencij.
2. Komisija predloži Svetu predloge za izvajanje skupne trgovinske politike.
3. Kadar so za sklenitev sporazumov z eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami potrebna pogajanja, Komisija predloži Svetu priporočila, ta pa pooblasti Komisijo za začetek potrebnih pogajanj. Svet in Komisija sta odgovorna za zagotavljanje tega, da so sporazumi, o katerih se pogajajo, združljivi z notranjimi politikami in pravili Skupnosti.
Komisija vodi pogajanja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga Svet imenuje za pomoč Komisiji pri izvajanju te naloge, in v okviru navodil, ki jih Svet lahko naslovi nanjo. Komisija redno poroča posebnemu odboru o napredku pogajanj.
Pri tem se uporabljajo ustrezne določbe člena 300.
4. Svet pri izvajanju pristojnosti, ki so mu dodeljene s tem členom, odloča s kvalificirano večino.
5. Odstavki 1 do 4 se uporabljajo tudi za pogajanja in sklepanje sporazumov na področjih trgovine s storitvami in gospodarskih vidikov intelektualne lastnine, kolikor niso ti sporazumi že zajeti v teh odstavkih in brez poseganja v odstavek 6.
Z odstopanjem od odstavka 4 odloča Svet soglasno pri pogajanjih in sklepanju sporazuma na enem od področij iz prvega pododstavka, če takšen sporazum vključuje določbe, glede katerih je za sprejetje notranjih pravil potrebno soglasje ali če se nanaša na področje, na katerem Skupnost še ni izvajala pristojnosti, ki so ji dodeljene s to pogodbo, s sprejetjem notranjih pravil.
Svet odloča soglasno o pogajanjih in sklepanju horizontalnega sporazuma, kolikor ta zadeva tudi prejšnji pododstavek ali drugi pododstavek odstavka 6.
Ta odstavek ne vpliva na pravico držav članic, da ohranjajo in sklepajo sporazume s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami, kolikor so taki sporazumi v skladu s pravom Skupnosti in drugimi ustreznimi mednarodnimi sporazumi.
6. Svet ne sme skleniti sporazuma, če ta vsebuje določbe, ki bi lahko prekoračile notranje pristojnosti Skupnosti, zlasti če imajo za posledico usklajevanje zakonov ali drugih predpisov držav članic na področjih, kjer ta pogodba takšno usklajevanje izključuje.
V tej zvezi so z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 5 sporazumi, ki se nanašajo na trgovino s kulturnimi in avdiovizualnimi storitvami, izobraževalnimi storitvami ter socialnimi in zdravstvenimi storitvami, v deljeni pristojnosti Skupnosti in njenih držav članic. Zaradi tega je pri pogajanjih o takšnih sporazumih poleg odločitve Skupnosti, sprejete v skladu z ustreznimi določbami člena 300, potrebno medsebojno soglasje držav članic. Sporazume na podlagi takšnih pogajanj sklenejo skupaj Skupnost in države članice.
Pogajanja in sklepanje mednarodnih sporazumov na področju prevoza še naprej urejajo določbe naslova V in člena 300.
7. Brez poseganja v prvi pododstavek odstavka 6 lahko Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom soglasno odloči, da se odstavki 1 do 4 uporabljajo tudi za mednarodna pogajanja in sporazume o intelektualni lastnini, kolikor niso ti že zajeti v odstavku 5.“
Člen 300(1) Pogodbe ES se glasi:
1. Kadar ta pogodba predvideva sklepanje sporazumov med Skupnostjo ter eno ali več državami ali mednarodnimi organizacijami, da Komisija Svetu priporočila, Svet pa Komisijo pooblasti za začetek potrebnih pogajanj. Komisija ta pogajanja vodi ob posvetovanju s posebnimi odbori, ki jih Svet imenuje kot pomoč pri tej nalogi, in v okviru smernic, ki jih Komisiji lahko da Svet.
Pri izvajanju svojih pristojnosti iz tega odstavka odloča Svet s kvalificirano večino, razen v primerih iz prvega pododstavka odstavka 2, ko odloča soglasno.
2. Ob upoštevanju pristojnosti, ki jih ima na tem področju Komisija, odloča o podpisu, ki ga lahko spremlja sklep o začasni uporabi pred začetkom veljavnosti, in o sklepanju sporazumov Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije. Če sporazum zajema področje, pri katerem je za sprejetje notranjih predpisov potrebno soglasje, odloča Svet soglasno, enako pa velja za sporazume iz člena 310.
Z odstopanjem od pravil iz odstavka 3 veljajo ti postopki tudi za sklepe o začasni odložitvi uporabe sporazuma ali za določitev stališč, ki jih je treba sprejeti v imenu Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom, kadar mora ta organ sprejeti sklepe s pravnim učinkom, z izjemo sklepov o dopolnitvah ali spremembah institucionalnega okvira sporazuma.
Evropski parlament je nemudoma in v celoti obveščen o vseh sklepih iz tega odstavka o začasni uporabi ali odložitvi izvajanja sporazumov ali določitvi stališča Skupnosti v organu, ustanovljenem s sporazumom.
3. Z izjemo sporazumov iz člena 133(3) sklepa Svet sporazume po posvetovanju z Evropskim parlamentom, tudi kadar sporazum zajema področje, pri katerem je za sprejetje notranjih predpisov potreben postopek iz člena 251 ali 252. Evropski parlament da svoje mnenje v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi Svet. Če ne da mnenja v tem roku, lahko Svet ukrepa.
Z odstopanjem od prejšnjega pododstavka se sporazumi iz člena 310, drugi sporazumi, ki z uvedbo postopkov sodelovanja vzpostavljajo poseben institucionalni okvir, sporazumi, ki imajo znatne proračunske posledice za Skupnost, in sporazumi, katerih posledica je sprememba akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251, sklepajo po pridobitvi privolitve Evropskega parlamenta.
V nujnih primerih se lahko Svet in Evropski parlament dogovorita glede roka za privolitev.
4. Pri sklepanju sporazuma lahko Svet z odstopanjem od odstavka 2 pooblasti Komisijo, da v imenu Skupnosti odobri dopolnitve, kadar sporazum predvideva, da se lahko sprejmejo po poenostavljenem postopku ali da jih sprejme organ, ustanovljen v skladu s sporazumom; takšnemu pooblastilu lahko Svet doda posebne pogoje.
5. Če namerava Svet skleniti sporazum, za katerega so potrebne spremembe k tej pogodbi, jih je treba najprej sprejeti v skladu s postopkom iz člena 48 Pogodbe o Evropski uniji.
6. Evropski parlament, Svet, Komisija ali država članica lahko od Sodišča pridobi mnenje, ali je načrtovani sporazum združljiv z določbami te pogodbe. Kadar je mnenje Sodišča odklonilno, lahko sporazum začne veljati le v skladu s členom 48 Pogodbe o Evropski uniji.
7. Sporazumi, sklenjeni v skladu s pogoji iz tega člena, so za institucije Skupnosti in države članice zavezujoči.
Ocena
Splošno
Vsi akti Skupnosti morajo temeljiti na pravni podlagi, določeni v Pogodbi (oziroma drugem pravnem aktu, ki ga imajo namen izvajati). Pravna podlaga določa pristojnost Skupnosti ratione materiae in način izvajanja te pristojnosti, in sicer kateri zakonodajni instrument (ali instrumenti) se lahko uporabi ter postopek sprejemanja odločitev.
Glede na posledice, ki jih ima pravna podlaga, je njena izbira predvsem za Parlament bistvenega pomena, saj določa, koliko vpliva, če sploh kaj, ima Parlament v zakonodajnem postopku.
Po mnenju Sodišča Evropskih skupnosti izbira pravne podlage ni subjektivna, pač pa „mora temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki jih je mogoče sodno preskusiti
Zadeva 45/86, Komisija proti Svetu [1987] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 1439, odstavek 5. “, kot sta na primer cilj in vsebina zadevnega ukrepa
Zadeva C-300/89, Komisija proti Svetu [1991] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I -287, odstavek 10. . Še več, odločilni dejavnik mora biti glavni cilj ukrepa
Primer C-377/98, Nizozemska proti Evropskemu parlamentu in Svetu [2001] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-7079, odstavek 27. .
Glede na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti je splošni člen Pogodbe ustrezna pravna podlaga, čeprav obravnavani ukrep skuša na podrejen način doseči tudi cilj, ki si ga prizadeva doseči specifični člen Pogodbe
Zadeva C-377/98, Nizozemska proti Evropskemu parlamentu in Svetu , [2001] Poročila Sodišča Evropskih skupnost I-7079, odstavki 27–28; Zadeva C-491/01, British American Tobacco (Investments) in Imperial Tobacco [2002] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-11453, odstavki 93–94. .
Vendar pa mora ukrep, kadar ima več med seboj neločljivo povezanih sočasnih ciljev, pri čemer nobeden ni drugotnega pomena in posredne narave glede na ostale, temeljiti na raznih ustreznih določbah Pogodbe
Zadeva 165/87 , Komisija proti Svetu [1988] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 5545, odstavek 11. , razen če to ni mogoče zaradi medsebojne nezdružljivosti postopkov odločanja, predpisanih z določbami
Glej npr. zadevo C-300/89, Komisija proti Svetu [1991] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-2867, odstavki 17–21 (primer Titanov dioksid), zadevo C-388/-21 Komisija proti Svetu [2004] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-4829, odstavek 58, in zadevo C-491/01 British American Tobacco [2002] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-11453, odstavki 103-111. .
Obravnavani predlog Komisije temelji bodisi na členu 175(1) Pogodbe ES bodisi na členu 133, ki se sklicuje na člen 300. Postavlja se vprašanje, ali je dvojna pravna podlaga dopustna.
Analiza predloga
Najprej je treba upoštevati, da zadevni predlog kot instrument prenovitve po eni strani uvaja vsebinske spremembe v obstoječo zakonodajo, po drugi strani pa kodificira določbe, ki naj ostanejo nespremenjene. Predlog poleg tega razveljavi akte, ki jih nadomesti.
V svojem mnenju z dne 15. decembra 2008 je Odbor za pravne zadeve pri potrditvi mnenja pravnih služb menil, da dodatno sklicevanje na člen 133 Pogodbe ES poleg že obstoječega sklicevanja na člen 175(1) pomeni vsebinsko spremembo, ki bi morala biti osenčena s sivo barvo, ki se jo na splošno uporablja za označevanje takšnih sprememb. Zaradi tega pojasnila je Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hran vzel v poštev predlog spremembe, ki bi postavil vprašanje o primernosti dodatne pravne podlage.
Obrazložitveni memorandum v predlogu Komisije navaja, da sta glavna cilja Uredbe „ zagotoviti visoko raven varstva okolja in izvajati mednarodni sporazum s področja okolja . Vendar Uredba za dosego teh ciljev vsebuje trgovinske ukrepe, zato ta predlog temelji na členih 175 in 133 Pogodbe ES.“
Prednost okoljskih ciljev je v resnici nesporna.
Glede na uvodno izjavo 2 v predlogu je, prvič, še vedno prisotna „ resna grožnja zdravju in okolju “ in „ je treba sprejeti nadaljnje učinkovite ukrepe za zaščito zdravja ljudi in okolja pred škodljivimi učinki teh emisij ð ter preprečitev, da se ozonska plast obnovi še pozneje “.
Drugič, kar je še bolj poučno, člen 1 pri opredeljevanju predloga določa naslednje:
„Ta uredba določa pravila za proizvodnjo, uvoz, izvoz, dajanje na trg, uporabo, zajem, recikliranje, predelavo in uničevanje snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, za sporočanje podatkov v zvezi s temi snovmi, ter za uvoz, izvoz, dajanje na trg in uporabo izdelkov in opreme, ki vsebujejo navedene snovi ali so od njih odvisni .“
Pregled teh besedil pokaže, da določbe o trgovskih operacijah, kot sta uvoz in izvoz snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, nimajo ločenega cilja, ki bi se nanašal izključno na skupno trgovinsko politiko, ampak se prepletajo z vsemi drugimi določbami v predlogu, katerih globalni cilj je nedvomno varovanje človekovega zdravja in okolja.
Res je, da poglavje IV predloga obravnava določbe o trgovini s tretjimi državami, ki bi jih lahko šteli za določbe o izvajanju skupne trgovinske politike, saj v glavnem uvajajo omejitve pri uvozu in prepovedi uvoza. Vendar so ti predpisi uporabni le v širšem zakonodajnem kontekstu, katerega namen je zagotoviti pravočasno obnovo ozonskega plašča in preprečiti negativne posledice za zdravje ljudi in ekosisteme.
Temu bi lahko ugovarjali, češ da je treba te elemente obravnavati, kot da so neločljivo povezani, da nobenega ne smemo obravnavati, kot da je postranski ali posreden glede na druge ter da je treba zaradi dejstva, da na podlagi člena 175 Pogodbe ES ni mogoče uvesti omejitve uvoza ali prepovedi izvoza, uporabiti člen 133.
Vendar pregled zakonodajnih aktov, ki se trenutno obnavljajo, zlasti Uredbe (ES) št. 2038/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (kot je bila večkrat vsebinsko spremenjena) pokaže, da je bila pravna podlaga kljub uvedbi podobnih predpisov, ki uvajajo pomembne omejitve uvoza in prepovedi izvoza, vedno le člen 175. To dokazuje, da so okoljski cilji vedno prevladovali.
Glede združljivosti obeh pravnih podlag je Sodišče Evropskih skupnosti nedavno izjavilo, da uporaba člena 133 Pogodbe ES skupaj s členom 175(1) Pogodbe ES verjetno ne bi oslabila pravic Parlamenta, saj kljub temu, da prvi omenjeni člen ne zagotavlja formalnega sodelovanja te institucije pri sprejemanju ukrepa, o katerem je govora v tem primeru, se drugi člen po drugi strani izrecno nanaša na postopek iz člena 251 Pogodbe ES. (...) Uporaba kombinacije pravnih podlag zato v tem primeru ne pomeni poseganja v pravice Parlamenta, saj uporaba člena 175(1) Pogodbe ES tej instituciji omogoča, da sprejme ukrepe skladno s postopkom soodločanja
Glej sodbo z dne 10. januarja 2006 o zadevi C-178/03 Komisija proti Parlamentu in Svetu [2006] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-107, odstavek 59, in sodbo istega dne o zadevi C-94/03 Komisija proti Svetu [2006] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-1, odstavek. 54. .
Ker pa akti Skupnosti, ki so osredotočeni na okoljsko področje, lahko nenamerno vplivajo na trgovino, Sodišče dopušča, da mora odobritev takšnih sporazumov, pod pogojem da je vidik okoljske politike v njih prevladujoč, temeljiti na členu 175(1) in ne na členu 133
V primeru mednarodnega sporazuma torej - v mnenju 2/00 (kartagenski protokol o biološki varnosti) [2001] Poročila Sodišča Evropskih Skupnosti I-9713, zlasti odstavek 25 ter odstavki od 40 do 44. Pogodbe ES.
Da bi razlikovalo med skupno trgovinsko politiko (člen 133 Pogodbe ES) in okoljsko politiko (člen 175 Pogodbe ES) kot možno pravno podlago za akte Skupnosti, je Sodišče zlasti pri mednarodnih pogodbah oblikovalo merilo neposrednega in takojšnjega učinka
Zadeva C 281/01 Komisija proti Svetu (‘ Energy Star’ ) [2002] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I-12049, odstavek 40 in fine in 41 in fine. Sodišče je na podoben način že razlikovalo na primer med kulturno politiko (prej člen 128 Pogodbe ES) in industrijsko politiko (prej člen 130 Pogodbe ES): Zadeva C-42/97 Parlament proti Svetu [1999] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I869, odstavek 63. . Takšna presoja se lahko uporabi tudi pri drugih vrstah aktov Skupnosti. Če torej akt Skupnosti s cilji na področju okoljske politike nima neposrednega in takojšnjega učinka na trgovino, naj bo njegova pravna podlaga člen 175 Pogodbe ES, v nasprotnem primeru pa naj bo njegova podlaga člen 133 Pogodbe ES. Neposredni in takojšnji učinek na trgovino ne pomeni nujno pospeševanja ali olajševanja trgovine. Da bi akt Skupnosti lahko sodil na področje uporabe člena 133 Pogodbe ES, prej zadostuje, da je takšen akt instrument, katerega namen je v osnovi ... pospeševati, olajševati ali urejati trgovino
V tem smislu glej mnenje 2/00, odstavek 37 in fine; poudarek je dodan. Nikakor ne drži, da imajo instrumenti trgovinske politike vedno izključni cilj pospeševanja ali olajševanja trgovine; nasprotno, člen 133 Pogodbe ES dopušča tudi klasične (zaščitne) ukrepe trgovinske politike, ki lahko zajemajo omejevanje ali celo prepoved uvoza ali izvoza nekaterih proizvodov, na primer uvedbo protidumpinških dajatev ali trgovinskega embarga (glede slednjega glej na primer Centro-Com , [1997] Poročila Sodišča Evropskih skupnosti I 81). .
Področje uporabe zadevnega predloga pa skupaj z zakonodajnim ravnanjem v preteklosti kaže, da ukrepov, katerih cilj je urejanje trgovine s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, ni mogoče skrčiti na klasične trgovinske ukrepe, saj je njihov namen predvsem varovati človekovo zdravje in okolje.
Sklepna ugotovitev
V luči povedanega je bilo presojeno, da je člen 175(1) Pogodbe ES najbolj ustrezna pravna podlaga, in da ni potrebno dodati sklicevanje na člen 133, saj bi s tem presegli dejanski namen predloga.
Odbor za pravne zadeve je na seji 12. februarja 2009 soglasno odločil
Pri končnem glasovanju so bili navzoči: Alin Lucian Antochi (predsedujoči), Rainer Wieland (podpredsedujoči), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (podpredsedujoča), Francesco Enrico Speroni (podpredsedujoči), Monica Frassoni (poročevalka), Sharon Bowles, Brian Crowley, Jean-Paul Gauzès, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Manuel Medina Ortega, Georgios Papastamkos, Aloyzas Sakalas. , da priporoči, naj se ustrezna pravna podlaga predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (prenovitev) sklicuje na člen 175(1) Pogodbe ES.
S spoštovanjem
Giuseppe Gargani
POSTOPEK
Naslov
Snovi, ki tanjšajo ozonski plašč (Prenovitev)
Referenčni dokumenti
KOM(2008)0505 – C6-0297/2008 – 2008/0165(COD)
Datum predložitve EP
1.8.2008
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ENVI
23.9.2008
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
JURI
23.9.2008
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
JURI
25.6.2008
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Johannes Blokland
7.10.2008
Obravnava v odboru
8.12.2008
Datum sprejetja
22.1.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
47
0
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Maria Berger, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Magor Imre Csibi, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Elisabetta Gardini, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Christofer Fjellner, Milan Gaľa, Jutta Haug, Johannes Lebech, Robert Sturdy, Andres Tarand
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Daniel Cohn-Bendit, Constanze Angela Krehl, Bernhard Rapkay
