Pregled dogodkov - Strasbourg, 9. do 12. marec 2009
2009-03-05 - 17:57
Evropski parlament bo na prvem marčnem zasedanju največ pozornosti namenil pripravam na spomladanski Evropski svet in z njim povezanimi ukrepi za ublažitev gospodarske krize. Poslanci bodo obravnavali tudi poročila o napredku treh držav kandidatk v pristopnem procesu za vstop v Unijo ter potrjevali sveženj zakonodaje za zagotovitev več varnosti v pomorstvu. Med ostalimi temami bodo tudi poročila o evrovinjeti, o okolju prijaznejšemu prometu ter o nadzoru zunanjih meja EU.
V sredo dopoldne bodo predstavniki Sveta in Komisije predstavili priprave na vrh voditeljev članic EU, ki bo 19. in 20. marca v Bruslju. Osrednji temi zasedanja bosta gospodarska kriza in Lizbonska strategija , v zvezi s tem pa bo Parlament v nadaljevanju skupne razprave obravnaval tudi tri poročila o gospodarskih temah.
Poročila o lanskoletnem napredku treh držav kandidatk - Hrvaške, Makedonije in Turčije - v njihovem procesu približevanja Evropski uniji bo na dnevnem redu v sredo popoldne. Glasovanje o resolucijah bo v četrtek opoldne.
Namen tako imenovanega tretjega svežnja pomorske zakonodaje je prenos mednarodnih standardov za varnost na morju v evropsko pravo. Določila v direktivah in uredbah, o katerih bo v sredo odločal Parlament, naj bi pomagala preprečevati nesreče pri plovbi in vzpostavila sistem hitrejšega odzivanja reševalnih služb.
Spremenjena direktiva o evrovinjeti bi državam članicam omogočila, da bi z letom 2012 v pristojbinah za težke tovornjake začele obračunavati tudi zunanje stroške, kot so povzročanje zastojev, hrup in onesnaževanje. Doslej se je s pristojbinami obračunavalo le stroške izgradnje in obnove cestne infrastrukture, morebitna odločitev o tej razširitvi pa bi še naprej ostala v pristojnosti članic.
Poslanci zagovarjajo uvedbo celovitega koncepta za okolju prijaznejši promet , iz katerega naj bi se izoblikovala tudi strategija za internalizacijo zunanjih stroškov vseh uporabnikov. Komisija bi morala na tem področju storiti več, saj so njene pobude preveč razdrobljene in predvidevajo postopno, namesto celovitega reševanja problematike.
Parlament bo na tokratnem zasedanju v ponedeljek obravnaval tudi dve poročili, ki ločeno obravnavata problematiko prosilcev za azil in nadzora zunanjih meja Unije.
Akt za mala podjetja, o katerem bo Parlament razpravljal v ponedeljek, predvideva, da bi bilo treba v prihodnje pred dokončnim oblikovanjem evropskih zakonodajnih predlogov preveriti, kakšen bo vpliv na mala in srednje velika podjetja.
Na zasedanju bo Parlament sprejel tudi stališče glede predlaganega statuta evropske zasebne družbe, ki naj bi pomenil nov korak v spodbujanju malih in srednjih podjetij s poenostavljenimi postopki za registracijo in delovanje na skupnem trgu.
Poročilo o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU poudarja, da so enake socialne in politične pravice Romov osnovni pogoj za spodbujanje njihove socialne vključenosti. Parlament bo o pobudah glasoval v torek. 20090219BRI50012
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Priprave na pomladanski Evropski svet
2009-03-05 - 17:57
Poslancem bodo predstavniki Sveta in Komisije v sredo dopoldne predstavili priprave na vrh voditeljev članic EU, ki bo 19. in 20. marca v Bruslju. Osrednji temi zasedanja bosta gospodarska kriza in Lizbonska strategija, v zvezi s tem pa bo Parlament v nadaljevanju skupne razprave obravnaval tudi tri poročila o gospodarskih temah. Poslanka Elisa FERREIRA (PES, PT) obravnava predlog evropskega načrta za oživitev gospodarstva in ugotavlja, da trenutna finančna kriza, ki je brez primere, in posledična recesije zahtevata temeljito prenovo regulativnega okvira finančnih trgov, tako v Evropi kot po svetu. Ob tem še opozarja, da je treba urediti regulativno pristojnost za ekonomsko politiko na ravni EU, hkrati pa so načrti za spodbuditev gospodarstva v pristojnosti držav članic.
Odbor za gospodarstvo pozdravlja pripravljenost Komisije, da izkoristi vse možnosti pakta stabilnosti in rasti pri izvajanju proticikličnih politik za boj proti gospodarski recesiji, države članice pa naj ocenijo, ali so kratkoročne investicije skladne s srednjeročnimi proračunskimi cilji in dolgoročno trajnostno rastjo. Ob tem opozarja na pristojnost držav članic, da poskrbijo za proračunsko disciplino in naložbe ter izvedejo reforme. Morale bi tudi spoštovati merila pakta in vzpostaviti proračunsko disciplino takoj, ko si bo gospodarstvo opomoglo.
Glede pomoči finančnim institucijam so poslanci prepričani, da je treba strogo nadzorovati sveženj ukrepov za njihovo reševanje in tako zagotoviti enake pogoje za vse. Načrti za reševanje bančnega sektorja bi morali bankam naložiti pogoje kot so monetarne spodbude, dajanje kreditov, sprememba posojilnih pogojev, prestrukturiranje sektorja in zaščita vidikov socialne politike.
Podpora držav in EU naj bi bila namenjena predvsem malim in srednjim podjetjem, da bi tako spodbudili ustvarjanje delovnih mest in okrepili zaupanje vlagateljev, delodajalcev, delavcev in potrošnikov v EU. Ob tem je treba zagotoviti zadosten, ustrezen in varen dostop do posojil za mala in srednja podjetja, državljane in tiste sektorje, katerih trajnostna prihodnost je v nevarnosti zaradi krize, zlasti pomanjkanja posojil.
Odbor še poziva k razvoju ustreznih mehanizmov, ki bodo zagotovili, da bo pospešena konvergenca manj dinamičnih regij strukturirana na strateških ciljih, kot sta zeleno gospodarstvo in primerno sodelovanje v okviru lizbonske strategije, zlasti s podpiranjem inovacij ter pobud na mikroravni.
Jan ANDERSSON (PES, SE) v svojem poročilu sicer podpira predlog smernic za politike zaposlovanja, hkrati pa opozarja na zelo pesimistične napovedi za evropski trg delovne sile.
Pričakuje se, da bo rast zaposlovanja letos negativna, zaposlenost v EU pa se bo zmanjšala za 3,5 milijona delovnih mest. Stopnja nezaposlenosti v EU (7 odstotkov leta 2008) naj bi leta 2009 narasla na 8,7 odstotka (oziroma s 7,5 na 9,2 odstotka v evroobmočju), leta 2010 pa še bolj.
Poročevalec se zavzema za odločno izvajanje reform, ki bi ustvarile kakovostna delovna mesta, treba pa je tudi preprečiti izgubljanje delovnih mest in nadaljnji pritisk na plače ter socialno varnost.
Prvi element predloga rešitve je evropski pristop, ki bi moral zajemati različne ravni upravljanja in različna področja politik. Prizadevanja EU in držav članic je treba bolje usklajevati, kratkoročni ukrepi za oživitev gospodarstva pa morajo biti skladni z dolgoročno lizbonsko strategijo. Drugi element pa zajema partnerstvo, sodelovanje in dialog, pri čemer je še zlasti pomembna vloga socialnih partnerjev.
Poročilo o kohezijski politiki in naložbah v realno gospodarstvo je pripravil Evgeni KIRILOV (PES, BG). Meni, da lahko prav evropska kohezijska politika EU pomembno pripomore k premagovanju krize in prizadevanjem za oživitev gospodarstva držav in regij, tudi tistih, ki se soočajo s trajnimi ovirami.
Več kot 65 odstotkov skupnih dodeljenih sredstev kohezijske politike EU za obdobje 2007–2013 je predvidenih za naložbe v štiri prednostna področja prenovljene lizbonske strategije: ljudi, podjetja, energijo in infrastrukturo ter raziskave in inovacije, prav te naložbe pa so bistvene za učinkovit odziv na krizo. Odbor zato v celoti podpira spremembe, s katerimi naj bi se izboljšala denarni tok in likvidnost držav članic, omogočila uporaba instrumentov finančnega inženiringa, razširile možnosti za podporo naložb v energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov v gospodinjstvih ter povečala prilagodljivost strukturnih skladov.
Poslanci pozdravljajo predlog Komisije o povečanju predplačil, da bi omogočili izvedbo projektov z zagotavljanjem finančnih sredstev že v začetni fazi in zmanjšali potrebo po bančnih posojilih. Obenem pa tudi pozivajo banke, naj v celoti izkoristijo olajšave, ki so jim bile dodeljene in podprejo posojila gospodarstvu.
Ukrepi za podporo ljudi in podjetništva, zlasti pa zaposlovanja, so po mnenju odbora zelo pomembni za uspešno okrevanje gospodarstva. Parlamentarci se zato zavzemajo za podpiranje povpraševanja, pa tudi za ukrepe podpore malim in srednje velikim podjetjem, podjetjem socialnega gospodarstva ter za ohranitev kohezije, zaščito glavnih naložb in infrastrukturnih projektov. Članice naj bi s pomočjo strukturnih skladov zagotovile ustvarjanje delovnih mest ter spodbujale mala in srednje velika podjetja, podjetništvo in poklicno usposabljanje.
Odbor tudi pozdravlja predlog, da bi bilo možno v vsej Uniji naložbe v energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije na področju gradnje stanovanj subvencionirati iz evropskega sklada za regionalni razvoj.
Skupna razprava - Priprave Evropskega sveta - Lizbonska strategija
Izjavi Sveta in Komisije - Priprave Evropskega sveta (19. in 20. marec 2009)
Poročilo: Elisa Ferreira (A6-0063/2009) - Evropski načrt za oživitev gospodarstva
Poročilo na lastno pobudo
Poročilo: Jan Andersson (A6-0052/2009) - Smernice za politike zaposlovanja držav članic
Postopek posvetovanja
Poročilo: Evgeni Kirilov (A6-0075/2009) - Kohezijska politika: naložbe v realno gospodarstvo
Poročilo na lastno pobudo
Skupna razprava: sreda, 11. marec 2009 Poročilo: Elisa Ferreira (A6-0063/2009) - Evropski načrt za oživitev gospodarstva Poročilo: Jan Andersson (A6-0052/2009) - Smernice za politike zaposlovanja držav članic Poročilo: Evgeni Kirilov (A6-0075/2009) - Kohezijska politika: naložbe v realno gospodarstvo
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0063 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0052 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0075 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Širitev
Poročila o napredku Hrvaške, Makedonije in Turčije
2009-03-05 - 17:57
V sredo popoldne bodo evropski poslanci s predstavniki Komisije obravnavali poročila o lanskoletnem napredku treh držav kandidatk v njihovem procesu približevanja Evropski uniji. Glasovanje o resolucijah bo v četrtek opoldne. V poročilu o napredku Hrvaške za leto 2008, ki ga je odbor za zunanje zadeve obravnaval konec januarja, poslanec Hannes SWOBODA (PES, AT) ugotavlja, da se pogajanja s to kandidatko lahko zaključijo še letos, najbolj občutljivi vprašanji pa ostajata organizirani kriminal in korupcija.
Odbor ugotavlja, da so lani zakonodajno delo in sprejemanje predpisov končno dopolnjevala tudi prizadevanja za krepitev in izboljšanje upravnih zmogljivosti, potrebnih za izvajanje tovrstnih reform. Poslanci opozarjajo na sodne zaostanke in poudarjajo, da mora biti tujim investitorjem zagotovljena pravna gotovost. Pri tem oblasti še posebej opominjajo, naj v skladu z odločbami ustavnega sodišča hitro rešijo odprte primere vračanja odvzetega premoženja.
Parlamentarci pozdravljajo dejstvo, da je hrvaška vlada končno sprejela ukrepe za spopadanje s korupcijo in organiziranim kriminalom in da se je ustrezno odzvala na večino zahtev po sodelovanju, ki jih je nanjo naslovilo tožilstvo Mednarodnega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje. Ker uradni Zagreb še vedno ni omogočil dostopa do nekaterih dokumentov v primeru Gotovina, ga poslanci pozivajo, naj to nemudoma stori.
Odbor za zunanje zadeve izraža globoko obžalovanje, ker so pristopna pogajanja blokirana zaradi dvostranskih vprašanj, ki sicer ne bi smela biti ovira za pristop. Kljub temu poziva hrvaško vlado in vlade sosednjih držav, naj čim hitreje rešijo vsa medsebojna odprta vprašanja, Hrvaška in sosede pa bi morale bolj spodbujati regionalno sodelovanje in čezmejne projekte.
Na koncu odbor še pozdravlja neformalni dogovor, ki sta ga 25. avgusta 2007 dosegla hrvaški in slovenski predsednik vlade o predložitvi mejnega spora Meddržavnemu sodišču v Haagu in poziva obe strani, da izpolnita dogovor.
Glede Makedonije poslanci vnovič izražajo svojo podporo njenemu pridružitvenemu procesu in hkrati obžalujejo, ker se tudi tri leta po dodelitvi statusa kandidatke pristopna pogajanja še vedno niso začela, kar lahko državi vzame motivacijo in posledično destabilizira regijo.
Odbor podpira prizadevanja posrednika Nimetza za premostitev nesoglasij in skorajšnjo rešitev spora med Grčijo in Makedonijo glede ustavnega imena države. Obe strani naj nadaljujeta pogajanja in najdeta kompromisno rešitev, ki ne bo ovirala pristopa k EU.
Kot pereča vprašanja, ki še vedno pestijo državo, pa poslanci navajajo organizirani kriminal, slabo urejen sistem zbiranja, ločevanja in odlaganja ali predelave odpadkov ter zaskrbljujoč socialni položaj Romov.
V besedilu predloga resolucije o Turčiji pa so parlamentarci uvodoma zaskrbljeni, ker država že tretje leto zapored neprekinjeno upočasnjuje proces reform. Vlado in pozivajo, naj dokaže svojo politično voljo, da nadaljuje s procesom reform, h kateremu se je zavezala leta 2005, kar je v interesu države in družbe. Turčija je doslej odprla 10 od 35 pogajalskih poglavij, od tega štiri v letu 2008, in zaprla samo eno poglavje (znanost in raziskave).
Poslanci obžalujejo, ker svoboda izražanja in tiska v Turčiji še vedno nista popolnoma zaščiteni, da vlada ni predstavila nobene celovite protikorupcijske strategije in ker ni bilo napredka pri ustanavljanju urada varuha človekovih pravic, čeprav opažajo določen napredek pri reformi sodstva.
Odbor vlado poziva, naj kot prednostno nalogo sproži politično pobudo za trajno rešitev kurdskega vprašanja, ki mora obravnavati gospodarske in družbene možnosti Kurdov ter znatno izboljšati njihove kulturne pravice. Ponavljajo tudi poziv vladi, naj sprejme dodatne oprijemljive korake za okrepitev vloge žensk v političnem, gospodarskem in družbenem sektorju.
Parlamentarci še poudarjajo potrebo po celostni rešitvi ciprskega vprašanja, ki bo temeljila na resolucijah varnostnega sveta ZN in na načelih, na katerih temelji Evropska unija. Turčijo pozivajo, naj pripomore k primernemu vzdušju za pogajanja med voditeljema obeh skupnosti na Cipru, tako da umakne svoje vojaške sile z otoka in jima omogoči, da se svobodno pogajata o prihodnosti njune države.
Izjave Sveta in Komisije
Poročilo o napredku Hrvaške v letu 2008
Poročilo o napredku Turčije v letu 2008
Poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2008
Skupna razprava: sreda, 11. marec 2009
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Promet
Sveženj zakonodaje za večjo varnost v pomorskem prometu
2009-03-05 - 17:57
Namen tako imenovanega tretjega svežnja pomorske zakonodaje je prenos mednarodnih standardov za varnost na morju v evropsko pravo. Določila v direktivah in uredbah, o katerih bo tokrat odločal Parlament, naj bi pomagala preprečevati nesreče pri plovbi in vzpostavila sistem hitrejšega odzivanja reševalnih služb. Povod za dopolnitve zakonodaje, ki jih je novembra 2005 pripravila Komisija, sta bili predvsem dve veliki ekološki nesreči naftnih tankerjev v evropskih vodah (Erika leta 1999 in Prestige leta 2002), ko je več deset tisoč ton izlite nafte onesnažilo nekaj tisoč kilometrov španske in francoske obale.
Nova zakonodaja zajema vprašanje izpolnjevanja zahtev države zastave, pravno odgovornost ladjarjev, nadzor v pristaniščih, informacijski sistem za ladje v težavah, preiskavo nesreč, zaščito pravic ladijskih potnikov in izdajanje pooblastil inšpekcijskim službam.
Ker Svet še ni sprejel skupnega stališča glede zakonodajnih predlogov o zahtevah države zastave in o pravni odgovornosti ladjarjev, je odbor za promet za tokratno plenarno glasovanje pripravil dopolnila le k petim od sedmih predlogov.
1) Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet
Spremembe sedaj veljavne direktive upoštevajo tehnični napredek na področju pomorstva in predvidevajo uvedbo sistemov samodejnega prepoznavanja ladij (AIS), zagotovile pa naj bi tudi usklajenost nacionalnih politik, na primer na področju načrtov za sprejem ladij v stiski v pribežališča.
Poročevalec Dick STERCKX (ALDE, BE) se poleg zaostritve nekaterih pravil zavzema tudi za jasno opredelitev, kdo je organ ali oseba v državi članici, ki je edina odgovorna za pomoč v primeru reševanja v nesrečah in je sposobna sprejemati neodvisne odločitve ob popolnem poznavanju dejstev. Številne nedavne nesreče namreč kažejo, da je bilo pogosto porabljenega preveč časa, ker ni bilo jasno, kdo je za kaj odgovoren, ali ker so pristojni za sprejemanje odločitev morali čakati na pomoč strokovnjakov.
Z direktivo bi po mnenju poročevalca lahko preprečili nesreče velikih tankerjev ali vsaj uspešno omejili njihove posledice. Države naj bi določila prenesle v nacionalne zakonodaje do leta 2011.
2.) Pomorska inšpekcija
Pomorska inšpekcija države pristanišča pomeni pregled ladij, ki vstopajo v pristanišča Evropske unije. Ker pomorske inšpekcije držav zastave niso dovolj zanesljive pri ugotavljanju dejanskega stanja nekaterih ladij, je pregled države pristanišča dodatna in zelo pomembna pomoč pri odkrivanju podstandardnih ladij. Inšpekcija lahko od takih ladij zahteva, da se prilagodijo mednarodnim standardom in evropskim standardom s področja plovbe.
Prenova in poenostavitev direktive naj bi zagotovila učinkovitejšo pomorsko inšpekcijo in izboljšala uporabo nadzornega sistema v pristaniščih ter sidriščih. Uvedla naj bi nov sistem inšpekcijskih pregledov, merila tveganja za ladje in "črni seznam" ladjarskih družb. Pregledi plovil z visoko stopnjo tveganja naj bi se tako izvajali vsakih 6 mesecev.
Poročilo, ki ga je pripravila Dominique VLASTO (EPP-ED, FR), navaja spremembe, ki jih je Parlamentu uspelo vnesti v predlog besedila med spravnim postopkom: zakonodaja bo veljala tudi za ladje, ki pristajajo na sidriščih (na morju zunaj pristanišč); pogostejši inšpekcijski pregledi ladij - višja raven inšpekcije za plovila v najvišji kategoriji tveganja; trajna prepoved za ladje pod določenimi pogoji.
3.) Preiskava nesreč
Glavni cilj direktive je izboljšanje pomorske varnosti z določitvijo jasnih smernic glede izvajanja preiskav pomorskih nezgod ali incidentov v zvezi z varnostjo. Predlog zajema ukrepe, ki so nujno potrebni, da se zagotovi hitra izvedba preiskav pomorskih nezgod ali incidentov, ki so povzročili resno škodo ljudem, dobrinam in okolju. Določila upoštevajo tako pravila mednarodnega pomorskega prava kakor tudi pravice in obveznosti držav članic.
Direktiva opredeljuje tehnične preiskave - torej ne gre za ugotavljanje civilnopravne odgovornosti ali kazenskopravne krivde - ki naj bi pojasnile vzroke pomorskih nezgod. Z izvajanjem zakonodaje naj bi preiskave potekale hitreje, analize bi bile natančnejše, njihovi izidi pa bi bili podlaga za morebitne predloge za odpravo nepravilnosti.
V poročilu, ki ga je pripravil Jaromir KOHLIČEK (GUE/NGL, CZ), so navedene tudi spremembe, o katerih sta se v spravnem postopku dogovorila Svet In Parlament:
Med spravnim postopkom je bil dosežen dogovor o večini nerešenih vprašanj, kar je bistveno okrepilo in izboljšalo določbe direktive. Glavne točke dogovora so: obvezna predhodna ocena v vseh primerih resnih nesreč; skupna metodologija preiskave nesreč; načelo ene same in ne več vzporednih preiskav najkasneje dva meseca po nesreči; pravično obravnavanje mornarjev ter zaščita prič in zaupnost evidenc o preiskavi.
3) Skupni standardi za klasifikacijske zavode
Klasifikacijski zavodi odobrijo načrte in nadzorujejo gradnjo ladij, pristojni so za osnovne predpise in načine izvajanja nadzora ter izdajajo spričevala v skladu z mednarodnimi konvencijami. Izvajanje teh nalog zahteva popolno neodvisnost, upoštevanje strogega kodeksa ravnanja, posebno poznavanje in nenehno dopolnjevanje tehničnega znanja. S svojimi klasifikacijskimi predpisi tudi oblikujejo tehnično-varnostne standarde za plovila.
Klasifikacijski predpisi zajemajo strukturne vidike ladje, strojno opremo, opremo, ki se pričvrsti na krov in določene operativne vidike. Predpisi klasifikacijskih zavodov se vedno bolj zbližujejo, kar pa še ne pomeni tudi vzajemnega priznavanja.
Za spoštovanje mednarodnih konvencij mora država zastave izvajati nadzor ter izdajati ustrezna spričevala, vendar lahko obe ali samo eno od teh nalog prenese na klasifikacijske zavode. Nova zakonodaja - poročilo o prenovljeni direktivi in uredbi je pripravil Luis de GRANDES PASCUAL (EPP-ED, ES) - naj bi okrepila sisteme za spremljanje odobrenih organov, združila sedanji dvojni sistem odobritev in poenostavila merila za odobritev.
5.) Odgovornost prevoznikov potnikov v primeru nesreč
Uredba naj bi v skupno evropsko zakonodajo prenesla Protokol iz leta 2002 k atenski konvenciji o pomorskem prevozu potnikov in njihove prtljage. Potnikom v ladijskem prometu bi zakonodaja zagotavljala enake pravice in zaščito, kot jih že imajo potniki v letalskem in železniškem prometu na območju Unije. Gre predvsem za obvezno zavarovanje za kritje potnikov na ladjah in višje meje odgovornosti prevoznikov v primeru nesreč ali incidentov na morju.
Poročevalec Paolo COSTA (ALDE, IT) v svojem poročilu navaja, da je delegaciji Parlamenta po zelo težavnih pogajanjih uspelo bistveno spremeniti stališče Sveta, nakar je bil dosežen kompromis. Glavne točke so: razširjeno področje uporabe na nacionalne prevoze; datum začetka uporabe - najkasneje 31. december 2012; omejitev odgovornosti; predplačilo zavarovalnine, ki bo v primeru smrti potnika znašalo vsaj 21 tisoč evrov; ter določilo o informiranju potnikov ob prodaji in pred odhodom, a najkasneje ob odhodu.
6.) Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke
Poročilo, ki ga je pripravil Gilles SAVARY (PES, FR), podpira predloge Komisije za uskladitev zakonodaje sistemov civilne odgovornosti lastnikov ladij za večino škode, ki jo tretjim osebam povzročijo ladje. Prav tako ni sistema obveznega zavarovanja, obstajajo pa številne mednarodne konvencije o civilni odgovornosti in zavarovanju, sklenjene v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO), ki naj bi postale jedro skupne zakonodaje.
Komisija zato predvideva vključitev Konvencije LLMC (konvencija o omejitvi odgovornosti za pomorske zahtevke) v evropsko pravo. Skupno stališče Sveta, ki naj bi ga Parlament brez sprememb potrdil v drugi obravnavi zakonodajnega predloga, ohranja obveznost zavarovanja za vse ladje, ki plujejo pod zastavo države članice, ter za ladje, ki plujejo pod zastavo tretje države, ko vstopijo na morsko območje, ki je v pristojnosti članice EU.
Znesek obveznega zavarovanja je določen v skladu z zgornjimi mejami LLMC, ki določa dovolj visoke meje odgovornosti, da lahko v večini primerov žrtve prejmejo ustrezna nadomestila. Upoštevanje obveznega zavarovanja bodo dokazovala potrdila na ladjah, kar bo veljalo za vse lastnike ladij, ki vstopijo v vode v pristojnosti držav članic. Novost poleg že prej predvidenih kazni ob kršitvah direktive so kazni v primeru, če potrdila o obveznem zavarovanju ni na ladji. Tako ladjo se lahko zadrži v skladu s postopkom iz direktive o pomorski inšpekciji ali pa se jo izžene.
Poleg tega so se v izjavi o pomorski varnosti države članice zavezale, da bodo najkasneje do 1. januarja 2012 ratificirale velike mednarodne konvencije, zlasti: Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z nafto, Mednarodno konvencijo o ustanovitvi Mednarodnega sklada za povrnitev škode, povzročene z onesnaženjem z nafto, Protokol h konvenciji o omejevanju odgovornosti za pomorske zahtevke in Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, ki jo povzroči onesnaženje z gorivom.
7.) Izpolnjevanje obveznosti države zastave
Poslanci naj bi na predlog poročevalca Emanuela Jardima FERNANDESA (PES, PT) , podprli skupno stališče Sveta, ki sicer spreminja predlog Komisije, da bi kodeks držav zastave, ki ga je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO), postal del evropske zakonodaje.
Po tehtnih pogajanjih in prizadevanjih med slovenskim predsedovanjem ter kasnejših poskusih, zlasti med francoskim predsedovanjem, je bil oktobra lani na Svetu dosežen dogovor, ki se osredotoča na več področij.
Tako naj bi države članice, medtem ko čakajo, da postane sistem pregledov IMO obvezen, opravile takojšen pregled svojih pomorskih uprav in vzpostavile sistem vodenja kakovosti za te uprave, ki bo v skladu z mednarodnimi standardi. Preden bodo dovolile ladji plovbo pod njihovo zastavo, bodo države morale preveriti, ali se ladja ravna po mednarodnih pravilih in zagotoviti, da izpolnjuje zahteve ustreznih konvencij IMO.
Članice, katerih zastava je na črni listi ali pa se dve leti zapored pojavijo na sivi listi inšpekcije za varnost plovbe, so Komisiji dolžne poročati o razlogih za slab rezultat. Vlade so tudi potrdile svojo obvezo da bodo do 1. januarja 2012 ratificirale glavne mednarodne konvencije o pomorski varnosti in uporabljale Kodeks države zastave IMO ter z njim povezan sistem pregledov za pomorske uprave.
Skupna razprava - Pomorski sveženj
Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0097/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev)
Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0098/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev)
Poročilo: Dominique Vlasto (A6-0099/2009) - Pomorska inšpekcija države pristanišča (predelava)
Poročilo: Dirk Sterckx (A6-0100/2009) - Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet
Poročilo: Jaromír Kohlíček (A6-0101/2009) - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa
Poročilo: Paolo Costa (A6-0102/2009) - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč
Priporočilo za drugo obravnavo: Gilles Savary (A6-0072/2009) - Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke
Priporočilo za drugo obravnavo: Emanuel Jardim Fernandes (A6-0069/2009) - Skladnost z zahtevami države zastave
Postopek soodločanja
Skupna razprava: torek, 10. marec 2009
Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0097/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) Poročilo: Luis de Grandes Pascual (A6-0098/2009) - Skupna pravila in standardi za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) Poročilo: Dominique Vlasto (A6-0099/2009) - Pomorska inšpekcija države pristanišča (predelava) Poročilo: Dirk Sterckx (A6-0100/2009) - Sistem spremljanja in obveščanja za ladijski promet Poročilo: Jaromír Kohlíček (A6-0101/2009) - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa Poročilo: Paolo Costa (A6-0102/2009) - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč Priporočilo za drugo obravnavo: Gilles Savary (A6-0072/2009) - Zavarovanje lastnikov ladij za pomorske zahtevke Priporočilo za drugo obravnavo: Emanuel Jardim Fernandes (A6-0069/2009) - Skladnost z zahtevami države zastave
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0100 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0101 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0102 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0072 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0069 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Promet
Evrovinjeta - razširitev pristojbin za težke tovornjake
2009-03-05 - 17:57
Parlamentarni odbor za promet se zavzema, da bi države članice z letom 2012 v pristojbinah za težke tovornjake začele obračunavati tudi zunanje stroške, kot so povzročanje zastojev, hrup in onesnaževanje. Doslej se je s tako imenovano evrovinjeto obračunavalo le stroške izgradnje in obnove cestne infrastrukture. Morebitna odločitev o uvedbi in razširitvi cestnin za težke tovornjake še naprej ostaja v pristojnosti držav, ne pa EU. Julija 2008 je Evropska komisija pripravila predlog o reviziji obstoječe direktive, ki bi članicam omogočila, da uvedejo cestnine tudi za nekatere zunanje stroške. Komisija prav tako predlaga razširitev zaračunavanja pristojbin za infrastrukturo in zunanje stroške na vseh cestah, mestna območja pa bi lahko uvedla svoje regulativne sheme zaračunavanja pristojbin.
Poročevalec o predlogu sprememb sedaj veljavne direktive o evrovinjeti Saïd EL KHADRAOUI (PES, BE) meni, da gre za prvi korak pri uporabi načela "onesnaževalec plača" za cestni promet. Zaračunavanje teh pristojbin naj bi pripomoglo k znižanju zunanjih stroškov, a tudi spodbujalo uporabnike cest in industrijo, da izkoristijo in razširijo ustrezne zmožnosti na področju okolju prijaznejšega prevoza.
Za zagotovitev, da bi prevozniki cenovne signale razumeli kot spodbudo za izboljšanje, si je po mnenju odbora treba prizadevati za postopno poenotenje metod zaračunavanja zunanjih stroškov po vsej Evropi. Znesek pristojbine za zunanje stroške pa naj bi določila vsaka država članica zase.
Področje uporabe
Članice Unije bi lahko ohranile ali uvedle cestnine oziroma uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali katerem koli odseku svojega cestnega omrežja, ki je običajno obremenjen z znatnim obsegom mednarodnega tovornega prometa. Države ne smejo hkrati zaračunavati tako cestnin kot tudi uporabnin. Vendar lahko država, ki zaračunava uporabnino, zaračunava tudi cestnino za uporabo mostov, predorov in gorskih prelazov.
Uporabnine so sorazmerne s trajanjem uporabe infrastrukture in veljajo en dan, en teden, en mesec ali eno leto. Mesečna stopnja ne sme biti višja od 10 % vrednosti letne stopnje in tedenska stopnja ne sme biti višja od 2,7 % vrednosti letne stopnje.
Zaračunavanje zastojev
Pristojbine za zunanje stroške se nanašajo na stroške onesnaževanja zraka zaradi prometa, stroške obremenitev s hrupom ali na oboje. Na določenih cestnih odsekih z gostim prometom lahko pristojbine za zunanje stroške vključujejo tudi pristojbino za zastoje, ki odraža stroške zastojev, ki jih povzročajo vozila v obdobjih, ko je uporaba teh cestnih odsekov navadno blizu meje zmogljivosti.
Pred uvedbo te pristojbine mora država na podlagi analize stroškov in koristi določiti možne ukrepe za večanje zmogljivosti preobremenjenih cestnih odsekov z zmanjšanjem obsega prometa ali z gradnjo nove infrastrukture. Pristojbina ne sme nepravično obravnavati komercialnega prometa v primerjavi z ostalimi uporabniki cest, ki povzročajo zastoje, zato naj velja za vse uporabnike cest, ki povzročajo zastoje.
Obvezna uporaba zbranih prihodkov v cestnem prometu
Prihodki iz pristojbin naj bi bili prednostno namenjeni zmanjšanju ali odpravi zunanjih stroškov iz cestnega prometa. Lahko so namenjeni zmanjševanju onesnaževanja, za ublažitev vpliva prometa, za zmanjšanje emisij CO2 in porabe energije ter za izboljšanje obstoječe cestne ali razvoj drugih oblik infrastrukture.
Odbor za promet še predlaga, da bi se od leta 2011 naprej vsaj 15 odstotkov prihodkov, ustvarjenih z zunanjimi stroški in infrastrukturnimi pristojbinami, namenilo za finančno podporo projektom čezevropskih prometnih koridorjev za izboljšanje trajnosti prevoza, delež prihodkov pa bi sčasoma naraščal.
Poročilo: Saïd El Khadraoui (A6-0066/2009) - Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
Postopek soodločanja
Razprava: torek, 10. marec 2009
Poročilo: Saïd El Khadraoui (A6-0066/2009) - Cestne pristojbine za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0066 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Promet
Okolju prijaznejši promet
2009-03-05 - 17:57
Poslanci zagovarjajo uvedbo celovitega koncepta za okolju prijaznejši promet, iz katerega naj bi se izoblikovala tudi strategije za internalizacijo zunanjih stroškov vseh uporabnikov. Komisija bi morala na tem področju storiti več, saj so njene pobude preveč razdrobljene in predvidevajo postopno, namesto celovitega reševanja problematike. Poročilo, ki ga je pripravil Georg JARZEMBOWSKI (EPP-ED, DE), pozdravlja sporočilo Komisije o okolju prijaznejšem prometu kot prvi majhen in neodločen korak na poti k obsežnejši analizi o okolju prijaznem prometu z različnimi načini prevoza ter kot priznanje, da je doseganje učinkovitejšega prevoza pomembno in potrebno v kontekstu boja proti podnebnim spremembam.
Odbor za promet zato podpira nadaljnjo okolju primerno evropsko prometno politiko, ki bo ob upoštevanju interesov državljanov in industrije v zvezi z mobilnostjo odpravila ali vsaj zmanjšala negativne posledice prometa, v skladu s cilji Unije o boju proti segrevanju ozračja do leta 2020.
Nujni korak v tej smeri je oblikovanje celovitega koncepta za vse načine prevoza, Komisija pa naj razvije potrebne nadaljnje ukrepe in instrumente in opravi znanstveno utemeljeno oceno učinkov posameznih ukrepov, njihovih posledic za konkurenco med načini prevoza ter njihovega učinka na stroške mobilnosti in konkurenčnost.
Internalizacija zunanjih stroškov
Parlamentarci so kritični do Komisije, ker še ni pripravila in predložila splošno uporabnega, preglednega in prepričljivega modela za oceno zunanjih stroškov. Prav tako ni izdelala analize učinkov za vse načine prevoza in je predložila le prvi del strategije za postopno izvajanje modela za vse načine prevoza, ki se nanaša le na težka tovorna vozila.
Odbor zato poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa in oblikuje konkretne predloge za vse načine prevoza ter izpolni predloži obsežen koncept izračunavanja in zaračunavanja zunanjih stroškov.
Zmanjšanje hrupa v železniškem prometu
Komisija bi morala po mnenju poslancev pripraviti predlog direktive za zvišanje cen prog, razčlenjenih glede na hrup, za lokomotive in vagone. Tako bi se za prevoznike v železniškem prometu lahko kar najhitreje pripravile spodbude za takojšnjo preureditev njihovih vozil v manj hrupna z zamenjavo zavornjakov.
Odbor meni, da je treba ob tem razmišljati tudi o kratkoročnih ukrepih, hkrati pa noben logistični ukrep ne bi smel negativno učinkovati na železniški sektor, kar zadeva konkurenco med načini prevoza.
Poročilo: Georg Jarzembowski (A6-0055/2009) - Okolju prijaznejši promet in internalizacija zunanjih stroškov
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: torek, 10. marec 2009 Poročilo: Georg Jarzembowski (A6-0055/2009) - Okolju prijaznejši promet in internalizacija zunanjih stroškov
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0055 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Azilna politika
Skupni azilni sistem in upravljanje meja v EU
2009-03-05 - 17:57
Parlament bo na tokratnem zasedanju obravnaval tudi dve poročili, ki ločeno obravnavata problematiko prosilcev za azil in nadzora zunanjih meja Unije. Prvo je pripravil poslanec Giusto CATANIA (GUE/NGL), drugo pa Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (ALDE, NL). V poročilu o prihodnosti skupnega evropskega azilnega sistema poslanec Catania med drugim navaja podatke, da je letu 2008 po vsem svetu število beguncev naraslo na več kot 12 milijonov, število notranje razseljenih oseb pa na 26 milijonov.
Poslanci podpirajo vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema in načrt azilne politike. Zaradi sedaj veljavnih meril v okviru dublinskega sistema o državi prvega vstopa utegnejo biti članice na zunanji meji EU nesorazmerno obremenjene zgolj zaradi geografske lege, hkrati pa ima to škodljive posledice tako za članice kot za prosilce za azil.
Koncept instituta azila, ki je pomemben del demokracije in zaščite človekovih pravic, je bil v zadnjih letih resno spodkopan, odbor za državljanske svoboščine pa ponovno poudarja potrebo po polnem spoštovanju pravic in potreb prosilcev za azil ter načela nevračanja. Uskladitev standardov za skupni azilni postopek in enoten azilni status bi morala po mnenju poslancev privesti do visoke ravni zaščite v celotni Uniji ter ne sme temeljiti na najmanjšem skupnem imenovalcu.
Odbor tako meni, da bi bilo treba oblikovati enoten postopek vlaganja prošenj za azil in enotne standarde za pridobitev statusa begunca ali statusa osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, pri čemer bi ti zajemali vse prošnje za mednarodno zaščito (status begunca, subsidiarna in začasna zaščita). Del sistema bi bil tudi evropski urad za podporo prosilcem za azil, ki bi moral tesno sodelovati z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in z nevladnimi organizacijami.
Parlamentarci so prepričani, da se prosilcev za azil, glede na njihov izrazito ranljiv položaj, načeloma ne bi smelo pridržati. EU bi zato morala na zunanjih mejah zagotoviti mehanizme za prepoznavanje prosilcev za azil in omogočiti osebam, ki imajo pravico do mednarodne zaščite, dostop do njenega ozemlja.
Odbor zato poziva Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske Unije (Frontex), naj zagotovi natančne podatke o številu prosilcev za azil, ki so bili prepoznani kot taki ter o usodi oseb, ki so bile prestrežene in vrnjene v državo tranzita ali izvora.
Poročilo o ukrepih pri upravljanju meja v Evropski uniji in podobnih izkušnjah tretjih držav je odgovor Parlamenta na sporočilo Komisije o oceni delovanja in prihodnjem razvoju agencije Frontex.
Poročevalka Hennis-Plasschaert ugotavlja, da zunanje meje EU vsako leto prečka 160 milijonov njenih državljanov, 60 milijonov državljanov tretjih držav, ki ne potrebujejo vizuma, in 80 milijonov tistih, ki vizum potrebujejo. Glede podatka, ki ga navaja Komisija, da je bilo leta 2006 v EU25 do osem milijonov nezakonitih priseljencev, pa želi odbor več informacij.
Sistem vstopa/izstopa, ki ga predlaga Komisija, da bi se lažje nadzorovalo, katere osebe iz tretjih držav so presegle dovoljeno obdobje bivanja, je po mnenju odbora pomanjkljiv. Pri izvajanju bi morali še vedno tesno sodelovati z organi pregona, glede na izkušnje iz ZDA pa je veliko težje nadzirati izstop kot vstop, zato poslanci dvomijo o njegovi stroškovni učinkovitosti.
Program za registrirane potnike (RTP), predvideva, da bi osebe ta status pridobile na podlagi zanesljive evidence o potovanjih v EU, ne bi smele preseči dovoljenega obdobja bivanja, morale bi dokazati, da imajo zadostna sredstva za preživljanje in imeti biometrične potne liste.
Odbor zamisel načeloma podpira, vendar kritizira izrazoslovje ("potniki, ki pomenijo majhno tveganje"/"dobroverni potniki"), saj bi lahko pomenilo, da je ogromno število potnikov vnaprej obravnavanih kot "potniki, ki pomenijo veliko tveganje" ali "zlonamerni potniki", zato priporoča uporabo izraza "pogosti potniki". Ker pa je v več državah članicah takšen RTP za državljane tretjih držav že vzpostavljen ali pa je v pripravi, poslanci opozarjajo na nevarnost, da bi na koncu dobili preplet 27 sistemov.
Elektronski sistem za odobritev potovanj (ESTA), ki predvideva preverjanje podatkov o potniku še preden vstopi v EU, saj bi moral izpolniti elektronski formular, je po mnenju odbora nepotreben, saj prava pot ni obsežno zbiranje splošnih podatkov, ampak tesno sodelovanje med obveščevalnimi službami.
Glede biometričnih podatkov pa odbor meni, da so sicer teoretično učinkoviti osebni identifikatorji, a vendar niso nikoli popolni in ne vedno natančni, zato bi bilo treba vedno poskrbeti za alternativne postopke. Parlamentarci tudi vztrajajo, da je treba vzpostaviti standardni protokol za uporabo in izmenjavo biometričnih podatkov, da pri sprejemanju ne bi prihajalo do razlik med različnimi sistemi, ki jih bodo uporabljale države članice.
Poročilo: Giusto Catania (A6-0050/2009) - Prihodnost skupnega evropskega azilnega sistema
Poročilo: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0061/2009) - Ukrepi pri upravljanju meja v Evropski uniji in podobne izkušnje tretjih držav
Poročili na lastno pobudo
Razprava (poročilo Catania): ponedeljek, 9. marec 2009
Glasovanje (obe poročili): torek, 10. marec 2009 Poročilo: Giusto Catania (A6-0050/2009) - Prihodnost skupnega evropskega azilnega sistema Poročilo: Jeanine Hennis-Plasschaert (A6-0061/2009) - Ukrepi pri upravljanju meja v Evropski uniji in podobne izkušnje tretjih držav
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0050 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0061 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Akt za mala podjetja
2009-03-05 - 17:57
Akt za mala podjetja, ki je trenutno še na delovni stopnji v Komisiji, bi moral biti po mnenju parlamentarnega odbora za industrijo pravno zavezujoč dokument za države članice. Vso prihodnjo zakonodajo s področja podjetništva pa bi morali pred dokončnim oblikovanjem predloga preveriti, kakšen bo njen vpliv na mala in srednje velika podjetja. V Evropski uniji je okoli 23 milijonov malih in srednjih podjetij (MSP), kar predstavlja približno 99 odstotkov vseh podjetij, ki zagotavljajo 100 milijonov delovnih mest. MSP igrajo bistveno vlogo pri gospodarski rasti, socialni koheziji in ustvarjanju delovnih mest, so glavni vir inovacij ter so bistvena za trajnost in širitev zaposlovanja.
Odbor obžaluje, da akt za mala podjetja, ki ga je Komisija predstavila junija 2008 in postavlja deset načel za spodbujanje MSP, ni pravno zavezujoč instrument. Njegovo načelo "najprej pomisli na male" bi bilo namreč treba po mnenju poslancev postaviti v središče skupnih politik, zato pozivajo Svet in Komisijo, naj uveljavita načela kot obvezujoče pravilo, ki bi se primerno uporabljalo v vsej prihodnji evropski zakonodaji.
Parlamentarci se zavzemajo za obvezno, sistematsko in usmerjeno presojo vpliva prihodnjih zakonodajnih pobud za MSP, obstajati pa mora tudi možnost neodvisne ocene rezultatov te presoje, ki bi morala biti na voljo zakonodajnim organom EU. Meni, da je, kjer je to mogoče, nujno treba skrajšati birokratske postopke za vsaj četrtino in poudarjajo, da je treba določiti skupne datume za začetek veljave nove evropske zakonodaje, ki zadeva podjetništvo.
Plačilni roki
Med razlogi za propad MSP so v četrtini primerov zamude pri plačilih, večinoma zaradi javne uprave. Sedanji izpad kreditov zaradi gospodarske krize pa utegne še dodatno nesorazmerno prizadeti MSP, saj večje stranke pritiskajo na manjše dobavitelje, naj jim odobrijo odložene plačilne roke.
Odbor zato pozdravlja predlog Komisije za revizijo direktive o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih ter poziva države članice, naj izboljšajo plačilne navade v javni upravi. Na ravni Unije bi se morali določiti usklajeni roki za plačila, po možnosti skrajšani za plačila MSP, in kazni v primeru zamud.
Evropski patent
Patenti imajo pomembno vlogo pri inovacijah in gospodarski uspešnosti, saj inovatorjem omogočajo povrnitev vlaganj v inovacije in zagotavljajo potrebno varnost naložb, deležev in posojil. Odbor zato meni, da je treba hitro doseči sporazum o evropskem patentu ter o usklajenem evropskem sistemu za patentne spore, s katerima bi zagotovili cenovno ugodno, učinkovito, prilagodljivo in visoko kakovostno pravno varstvo, prilagojeno potrebam MSP.
Poročilo: Edit Herczog (A6-0074/2009) - Akt za mala podjetja
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: torek, 10. marec 2009
Poročilo: Edit Herczog (A6-0074/2009) - Akt za mala podjetja
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0074 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Evropska zasebna družba
2009-03-05 - 17:57
Na tokratnem zasedanju bo Parlament sprejel stališče glede predlaganega statuta evropske zasebne družbe, ki naj bi pomenil nov korak v spodbujanju malih in srednjih podjetij s poenostavljenimi postopki za registracijo in delovanje na skupnem trgi. Poročevalec Klaus-Heiner LEHNE (EPP-ED, DE) ugotavlja, da bo Unija s statutom o evropski zasebni družbi (SPE - Societas Privata Europaea) naredila pomembno potezo za poenostavitev delovanja malih in srednjih podjetij (MSP) in poleg že uveljavljenih velikih podjetij po evropskem statutu, torej "Evropa d.d.", omogočila tudi delovanje malih "Evropa d.o.o.". Predlog Komisije predvideva, da naj bodo pogoji za ustanovitev za podjetnike kar najbolj enostavni in naj tudi nadaljnjega življenja SPE ne obremenjuje nepotrebna birokracija.
Statut SPE je posebej prilagojen potrebam MSP, ki delujejo čezmejno in v mednarodnem okolju. Podjetniki naj bi tako imeli možnost, da podjetje ustanovijo v vsaki državi članici pod enakimi enostavnimi pogoji in v enotni pravni obliki v skladu s skupno zakonodajo. Sedanja zakonodaja predvideva ustanavljanje hčerinskih podjetij v skladu z lokalnimi predpisi, kar je za MSP pogosto prezapleten in predrag postopek.
Komisija ne določa osnovnega kapitala pri ustanovitvi SPE, ki se lahko ustanovi z enim evrom. Odbor pa predlaga dopolnilo, po katerem bi kapital SPE lahko znašal vsaj 1 evro, če se v statutu zahteva, da poslovodni organ podpiše izjavo o plačilni sposobnosti. Sicer pa naj bi osnovni kapital znašal vsaj 8000 evrov.
Poročilo: Klaus-Heiner Lehne (A6-0040/2009) - Čezmejni prenosi sedežev družb
Poročilo na lastno pobudo
Poročilo: Klaus-Heiner Lehne (A6-0044/2009) - Statut evropske zasebne družbe
Postopek posvetovanja
Razprava: ponedeljek, 9. marec 2009 Poročilo: Klaus-Heiner Lehne (A6-0040/2009) - Čezmejni prenosi sedežev družb Poročilo: Klaus-Heiner Lehne (A6-0044/2009) - Statut evropske zasebne družbe
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0040 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0044 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Zaposlovanje
Socialni položaj Romov v EU
2009-03-05 - 17:57
Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve v svojem poročilu o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU poudarja, da so enake socialne in politične pravice Romov osnovni pogoj za spodbujanje njihove socialne vključenosti. Poslanci ugotavljajo, da štiri države članice EU (Belgija, Francija, Grčija in Luksemburg) še vedno niso ratificirale okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin iz leta 1995, zato jih obsoja in poziva, naj to nujno storijo.
Poročevalka Magda KÓSÁNÉ KOVÁCS (PES, HU) ugotavlja, da romskim otrokom zgodnji razvoj in kakovostno izobraževanje zaradi neenakega dostopa do storitev in socialno-ekonomskih neugodnosti, s katerimi se srečujejo, nista dostopna. Ta odrinjenost pa negativno vpliva tudi na njihov čustveni, socialni, fizični in osebni razvoj ter na njihove prihodnje možnosti na trgu dela, torej na njihovo vključitev v družbo.
Parlamentarci soglašajo z mnenjem, da so zaradi razvoja majhnih otrok potrebne kompleksne oblike pomoči, ki bodo namenjene vsej družini in bodo prikrojene potrebam družine ter bodo zagotavljale ustrezno prilagojeno praktično pomoč. Izobraževalni sistemi so selektivni in pogosto še povečujejo razlike med družbenimi skupinami ter v zelo slab položaj postavljajo revne, še zlasti Rome.
Odbor zato poudarja potrebo po ciljno usmerjenih izobraževalnih politikah, ki bodo obravnavale romske družine in spodbujale njihovo dejavno udeležbo. Države članice in EU naj bi kot podpirale Rome pri povečanju njihovih kvalifikacij, položaj tistih brez formalnih kvalifikacij pa je mogoče na trgu dela mogoče izboljšati tudi s sistemom za priznavanje praktičnih spretnosti.
Ponovna vključitev na trg dela
Subvencije delodajalcem in delavcem za pomoč dolgotrajno brezposelnim (kamor spadajo številni Romi) pri iskanju zaposlitve, po mnenju poslancev ne kršijo načela konkurenčne nevtralnosti. Ponovna vključitev Romov je namreč cilj socialne politike, za kar je treba ustvariti subvencionirane tržne razmere. Subvencioniranje delovnih mest na trgu dela za ponovno vključitev Romov pa naj bi bilo bolj zaželeno kot subvencioniranje dolgoročne brezposelnosti.
Neodvisnost romskih žensk
Odbor poziva vlade držav članic, naj izboljšajo ekonomsko neodvisnost romskih žensk s spodbujanjem preprostejšega samozaposlovanja in z ukrepi za ustanovitev malih in srednje velikih podjetij, z dostopom do mikrokreditov in s spodbujanjem storitvenega gospodarstva v okviru njihovih naselij. Tako bi se tudi povečal obseg njihovega strokovnega znanja in izkušenj.
Države naj bi tudi oblikovale sistem spodbud, med njimi davčne ugodnosti, za podjetja, ki zaposlujejo Romke.
Poročilo: Magda Kósáné Kovács (A6-0038/2009) - Socialni položaj Romov in njihovo boljše dostopanje do trga dela v EU
Poročilo na lastno pobudo
Kratka predstavitev: ponedeljek, 9. marec 2009
Glasovanje: četrtek, 12. marec 2009 Poročilo: Magda Kósáné Kovács (A6-0038/2009) - Socialni položaj Romov in njihovo boljše dostopanje do trga dela v EU
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0038 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090219BRI50012 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
