Razprava o sklepih Evropskega sveta in zaključku finskega predsedovanja Uniji
Institucije
2006-12-19 - 14:47
Posebno plenarno zasedanje Evropskega parlamenta v Bruslju je bilo namenjeno obravnavi sklepov, ki so jih predsedniki držav in vlad EU sprejeli na Evropskem svetu v Bruslju 14. in 15. decembra, obenem pa je bila to tudi priložnost za parlamentarno oceno šestmesečnega finskega predsedstva Svetu EU, ki se izteče 31. decembra.
Finski premier Matti Vanhannen se je parlamentu uvodoma zahvalil za dobro sodelovanje, kar se je pokazalo predvsem s sprejemom zakonodajnega paketa REACH, direktive o storitvah in Sedmega okvirnega raziskovalnega programa EU. V predstavitvi sklepov Evropskega sveta je Vanhanen pojasnil, da je bil osrednji del razprave namenjen širitvenemu procesu Unije, pri čemer so se sogovorniki strinjali, da je bil dosedanji proces uspešen, saj je združil Evropo in odpravil delitve iz časov hladne vojne. "Turško članstvo v Uniji ni bilo na dnevnem redu Sveta, saj so bile odločitve o napredku Turčije k pristopu sprejete na svetu zunanjih ministrov. Finska je med svojim predsedovanjem poskušala najti rešitve za implementacijo protokola iz Ankare in neposredno trgovanje s severnim Ciprom, vendar smo bili neuspešni in morali sprejeti ukrepe. Razmere so bile jasne: Turčija ni spoštovala obveznosti, kar je prineslo posledice. Ob tem pa poudarjam, da je prihodnost Turčije v EU, pridružitveni proces se ni ustavil in ni postavljen na stranski tir. Morda se je upočasnil, toda cilj ostaja nespremenjen," je dejal finski premier in dodal, da imajo države Zahodnega Balkana realne možnosti za članstvo, kar ostaja bistvenega pomena za Unijo. Na vrhu tudi ni bilo razprave o mejah širitve Evrope. Glede ustavne pogodbe Vanhanen meni, da se je v času finskega predsedovanja vzdušje spremenilo, saj države članice po obdobju premisleka ugotavljajo, da je predlog Evropske ustave dobro premišljen in učinkovit sveženj rešitev, ki pa ga ni mogoče vnovič ponuditi tistim, ki so ga zavrnile. Ker pa je predlog dobro uravnotežen, tudi vnovična pogajanja od začetka niso sprejemljiva. "Institucionalne določbe v Ustavni pogodbi so plod dolgih pogajanj in premisleka. Težko je spet odpreti pogajanja, ne da bi ob tem ustvarili novih problemov. Osebno tudi menim, da razdelitev pogodbe ni ustrezna rešitev (...) Doslej je pogodbo ratificiralo 16 držav, do konca leta jih bo 18 - vendar ne gre za vprašanje številk. Ustava ne bo veljavna, če je ne bo podprlo vseh 27 članic in zdi se smiselno, da poskušamo najti rešitev pred letom 2009, pred naslednjimi volitvami v Evropski parlament in imenovanjem Komisije," je prepričan finski premier. Čeprav države članice na Evropskem Svetu niso dosegle soglasja glede aktiviranja člena 42 Pogodbe EU ("premostitvena klavzula") s katerim bi se ukrepe, ki se nanašajo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, premestilo v tako imenovani prvi steber Unije, pa so se strinjale, da mora način sprejemanja odločitev na področju notranjih zadev in pravosodja postati bolj učinkovit, v skladu z načeli iz Ustavne pogodbe. Svet je razpravljal tudi o priseljevanju, pri čemer so udeleženci izrazili solidarnost s sredozemskimi državami, ki so poleti nosile največje breme reševanja problematike nezakonitih priseljencev: "Strinjali smo se, da rabimo temeljit, obsežen pristop k problematiki zakonitega in nezakonitega priseljevanja, ki je zelo zapleten problem. Priseljevanje ni samo vprašanje nadzora meja, ključni so razmere v državi izvora priseljencev in ustrezni politiki priseljevanja, ki jo Unija nujno potrebuje zaradi starajočega se prebivalstva. Evropa ni otok, ki bi se lahko zaprl pred zunanjim svetom."
20061219STO01642 Razprava o sklepih Evropskega sveta in zaključku finskega predsedovanja Uniji
SL
1
PHOTO
20061219PHT01649.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061214IPR01533 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
