KONČNO
A6-0388/2007
12.10.2007
POROČILO
o regionalnem vplivu potresov
(2007/2151(INI))
Odbor za regionalni razvoj
Poročevalec:
Nikolaos Vakalis
PE 392.190v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................12
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o regionalnem vplivu potresov
( 2007/2151(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o izboljšanju mehanizma civilne zaščite Skupnosti ( KOM(2005)0137 ),
– ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito
UL L 71, 10.3.2007, str. 9. ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o obvladovanju nevarnosti poplav: preprečevanje poplav, varstvo pred njimi in ublažitev posledic ( KOM(2004)0472 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2003 o naravnih katastrofah tega poletja
Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0362 . ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (požari, suše in poplave) – okoljski vidiki
UL C 297 E, 7.12.2006, str. 369. ,
– ob upoštevanju uredbenih odločb, ki urejajo strukturne sklade za obdobje 2007–2013,
– ob upoštevanju stališča Evropskega parlamenta iz prve obravnave z dne 18. maja 2006 o sprejetju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije
UL C 297 E, 7.12.2006, str. 331. ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2003 o izrednih vročinskih valovih
UL C 76 E, 25.3.2004, str. 382. ,
– ob upoštevanju poročila Michela Barnierja iz maja 2006 „Za evropsko silo za civilno zaščito: pomoč Evrope“,
– ob upoštevanju programa dejavnosti za leto 2007 iz sporazuma med Evropo in sredozemskimi državami o večjih naravnih in tehnoloških nesrečah (EUR-OPA), ki ga je 13. marca 2000 sprejel Svet Evrope,
– ob upoštevanju javne predstavitve mnenj o proračunskih vidikih naravnih nesreč, ki jo je 5. junija 2007 organiziral Odbor za proračun,
– ob upoštevanju ugotovitev delavnice o obvladovanju potresnega tveganja, ki jo je leta 2000 organizirala Komisija, in delavnice o zmanjšanju potresne nevarnosti v Evropi, ki jo je leta 2005 v Lizboni organiziralo Evropsko združenje za potresno inženirstvo,
– ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ( A6-0388/2007 ),
A. ker je v dvajsetem stoletju zaradi potresov umrlo 1,5 milijona ljudi po vsem svetu, ocena gospodarske škode le za zadnjo četrtino dvajsetega stoletja pa znaša 75 000 000 000 EUR,
B. ker je velik del Evropske unije potresno ogrožen, pri čemer so najbolj potresno aktivna območja v Italiji, Grčiji, Romuniji, Bolgariji, na Cipru in v Sloveniji, stopnja potresne ogroženosti pa je visoka tudi v ostalih državah članicah, kot so Nemčija, Avstrija, Češka republika, Francija, Španija, Portugalska in Malta,
C. ker je v večini držav prosilk, držav evropske sosedske politike in držav Evro-mediteranskega partnerstva stopnja potresne aktivnosti visoka,
D. ker so bili potresi med letoma 2002 in 2007 četrta najpogostejša naravna nesreča v državah članicah in državah prosilkah, vendar se na ravni EU obravnavajo kot povsem postransko vprašanje v primerjavi z ostalimi naravnimi pojavi, h katerim se pristopa bolj celovito, zaradi česar ostajajo evropske regije brez pomoči EU, sredstva iz Solidarnostnega sklada Evropske unije pa so se za odpravljanje posledic potresa dodelila samo enkrat,
E. ker nacionalni, regionalni in lokalni udeleženci, ki se neposredno srečujejo s pojavom potresov, raziskovalna skupnost, inženirji ter velike skupine prebivalstva menijo, da bi morala imeti EU večjo vlogo v protipotresni zaščiti in odpravljanju posledic potresa,
F. ker premikanje tektonskih plošč poleg potresov povzroča tudi vulkanske izbruhe, ker so lahko posledice potresa zaradi naravnih pojavov, povezanih s potresom, zlasti zemeljskih premikov in cunamijev, še hujše, ker so nepredvidljivim naravnim pojavom, kot so potresi, vulkanski izbruhi ali cunamiji, izpostavljene zlasti najbolj oddaljene regije Evropske unije, ki se z njimi redno soočajo, in ker so te regije pridobile pomembne izkušnje na področju opazovanja in preprečevanja tovrstnih pojavov ter odzivanja nanje,
G. ker potresi kratkoročno in dolgoročno močno vplivajo na regionalna gospodarstva in puščajo škodljive posledice na infrastrukturi, zaposlovanju, naravni in kulturni dediščini, okolju in turizmu, s tem pa na splošno negativno vplivajo na ekonomsko in socialno kohezijo,
H. ker je treba upoštevati ključno vlogo nacionalnih in lokalnih udeležencev pri preprečevanju škode zaradi potresov, obvladovanju potresov ter blažitvi njihovih posledic, in je zato treba sprejeti ukrepe za spodbujanje teh udeležencev ter za obveščanje in izobraževanje javnosti,
I. ker se za okrepitev preprečevalnih ukrepov za obvladovanje potresov in ukrepov za obnovo lahko uporabijo različni instrumenti Skupnosti, kot so strukturni skladi ali instrumenti Skupnosti za civilno zaščito,
J. ker mora Evropska unija priznati posebne značilnosti potresov v Sredozemlju in okoliškem območju ter sprejeti ustrezne ukrepe na področju preprečevanja, raziskovanja in obvladovanja potresov, civilne zaščite in solidarnostnih mehanizmov,
K. ker je Evropa v primerjavi z ostalimi regijami po svetu zelo ranljiva in močno potresno ogrožena ter ima na tem področju veliko tehničnega strokovnega znanja, vendar v primerjavi z Japonsko, ZDA in celo Kitajsko veliko manj vlaga v raziskave in razvoj novih tehnologij, prav tako pa nima evropskega raziskovalnega programa za potresno nevarnost,
L. ker na evropski ravni ni enotnega mehanizma za posredovanje v primeru naravne nesreče,
M. ker je zelo pomembno, da se ohrani in poveča strokovno znanje EU o potresih, ki bi lahko postalo dobičkonosna izvozna dobrina, pri čemer bi se potresna območja lahko preoblikovala v laboratorije na prostem in tako svojo prikrajšanost spremenila v vir dobička,
N. ker so velika območja v Evropski uniji izpostavljena uničujočim silam premikov gorskih masivov, ki jih sproža rudarstvo in ki povzročajo škodo, primerljivo s škodo potresa,
O. ker kartografija za opredelitev potresne nevarnosti v večini držav članic ni zadosti razvita,
P. ker se potres v običajnih zavarovalnih pogodbah ne upošteva kot vzrok za škodo,
Ukrepi: preprečevanje, odziv in nadomestilo škode
1. poziva Komisijo, da nemudoma pripravi sporočilo o oceni nevarnosti, ki jo povzročajo potresi, ter o preprečevanju, obvladovanju in ukrepih za obravnavanje in nadomestilo škode zaradi potresov;
2. meni, da bi morala Komisija pripraviti osnutek tehničnega protokola za skupno ukrepanje EU v primeru večjih nesreč zaradi potresa in se v njem osredotočiti zlasti na ključno prometno, energetsko, telekomunikacijsko in zdravstveno infrastrukturo ter vlogo, ki jo lahko imajo različni nacionalni, regionalni in lokalni organi;
3. poziva Svet in Komisijo, da med sprejemanjem in izvajanjem spremenjenega zakonodajnega okvira o civilni zaščiti ustrezno upoštevajo nevarnost potresov;
4. poziva države članice, naj vprašanje potresov vključijo v nacionalno in regionalno strategijo trajnostnega razvoja ter vzpostavijo nacionalna središča za razpravo o obvladovanju potresne nevarnosti in zaščiti prebivalstva na osnovi celovitih analiz ranljivosti, ki bodo vključevala različne ustanove in ustrezne partnerje civilne družbe;
5. priznava posebne značilnosti sredozemske regije in spodbuja Komisijo, da se osredotoči na instrumente preprečevanja, ozaveščanja in raziskovanja ter instrumente obvladovanja tveganja, civilne zaščite in solidarnosti na ravni Skupnosti, zato da se omogoči ustrezen odziv na nesreče, ki so pogoste v tej regiji;
6. poudarja potrebo po obveščanju javnosti s poudarkom na preprečevanju in pripravljenosti, po izobraževalnih ukrepih, vključno z univerzitetnimi tečaji ter magistrskimi in doktorskimi programi na zadevnih področjih, npr. v inženirstvu, in po posebnem usposabljanju za podobne poklice po vsej EU;
7. poziva države članice, da pospešijo raziskave za preprečevanje škode, krizno upravljanje in zmanjševanje obsega posledic naravnih nesreč v skupaj z ukrepi na podlagi sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj, ter poziva Komisijo, da pomaga pripraviti posebni evropski raziskovalni program o potresih;
8. želi, da Komisija in države članice spodbujajo ustanovitev centrov odličnosti za znanstvene, tehnološke in arhitektonske inovacije z dvojnim ciljem zagotavljanja varnosti prebivalstva in omogočanja trajnostnega razvoja območja z medregionalnim sodelovanjem in povezovanjem raziskovalnih ustanov, malih in srednje velikih podjetij ter lokalnih organov zadevnih regij, tudi najbolj oddaljenih regij, v mreže;
9. poziva Komisijo in države članice, da upoštevajo zlasti vprašanje obnove in vzdrževanja starih zgradb in spomenikov, ki so zgodovinsko, kulturno, turistično in posledično gospodarsko zelo pomembni za mnoge regije EU, kot tudi javnih zgradb, ki so strateško pomembne za civilno zaščito, ter ostale kritične infrastrukture; zato poziva države članice, da pripravijo seznam teh zgradb in infrastrukture ter se s Komisijo posvetujejo o obstoječih ali potrebnih projektih in ukrepih, s katerimi bodo zagotovile njihovo zaščito pred potresi;
10. poziva Komisijo, da priporoči vključitev norm Eurocode 8 v urbanistične predpise vseh ogroženih držav ter poziva pristojne organe na ravni EU in držav članic, da preučijo, ali je treba razširiti področje uporabe standarda Eurocode 8, da se vključijo stare in nove zgradbe;
Financiranje
11. meni, da morata biti v prihodnje pogoja za financiranje infrastrukture iz strukturnih skladov EU v naslednjih programskih obdobjih sprejetje ukrepov za zaščito pred potresi in opredelitev teh ukrepov s strani držav članic v njihovih operativnih programih; spodbuja države članice, naj s financiranjem protipotresnih ukrepov, če je to mogoče, začnejo v okviru svojih obstoječih operativnih programov;
12. poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo posebne evropske programe za usposabljanje in izmenjavo najboljših strokovnih praks v zvezi s specialističnimi znanji, ki so potrebna za preprečevanje in odpravo potresne škode, in poziva države članice, da za ta namen uporabijo Evropski socialni sklad;
13. poziva Svet, da nemudoma zaključi postopek soodločanja za sprejetje nove uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije, glede na to, da je Evropski parlament v stališču, sprejetem maja 2006, že izrazil svoje mnenje v zvezi s časovnimi roki in upravičenimi ukrepi, da bi omogočil učinkovito, prilagodljivo in pravočasno odpravljanje škode z novim solidarnostnim skladom, vključno s poenostavitvijo sedanjega postopka financiranja v primeru potresa;
14. poudarja, da je treba uporabiti ostala obstoječa sredstva, kot so regionalna državna pomoč in posojila Evropske investicijske banke za preprečevanje in nadomestilo škode, ki je nastala zaradi potresov, ter spodbujati ustrezne sisteme zavarovanja;
Usklajevanje
15. poziva, da se vzpostavijo mehanizmi za usklajevanje ukrepov akterjev Skupnosti ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih udeležencev v skladu z navedenim Barnierjevim poročilom; zato poziva k tesnejšemu sodelovanju med državami članicami na osnovi zavezujočega usklajevalnega sistema ukrepov za preprečevanje, obvladovanje in zaščito, vključno z mehanizmi za opazovanje in zgodnje opozarjanje, podatkovnimi zbirkami in izmenjavo najboljših praks; poziva vsako državo članico, naj za pospešitev tega procesa vzpostavi enoten in usklajen sistem vodenja za civilno zaščito;
16. ponovno poudarja svojo podporo ustanovitvi Evropske sile za civilno zaščito in poziva Komisijo, da predloži svoj predlog v zvezi s tem;
17. poudarja, da je Evropska sila za civilno zaščito smiselna le na podlagi boljše nacionalne civilne zaščite in instrumentov za usklajevanje med državami članicami;
18. poudarja pomen sodelovanja s sosednjimi tretjimi državami in tudi ostalimi tretjimi državami z veliko stopnjo potresne ogroženosti, zlasti s tistimi, ki so razvile tehnološko strokovno znanje na tem področju;
19. poziva Komisijo, da oceni vse obstoječe instrumente za preprečevanje, obvladovanje in civilno zaščito ob naravnih nesrečah, ki jih spodbujajo različne politike EU (okolje, kohezijska politika, raziskave itd.), in da zaradi poenostavitve in boljšega usklajevanja predlaga centraliziran instrument za preprečevanje in obvladovanje;
0
0 0
20. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posredujejo Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Odboru regij.
OBRAZLOŽITEV
Uvod
Potresi so ena od najbolj smrtonosnih in uničujočih naravnih nesreč na svetu, saj za sabo puščajo veliko število smrtnih žrtev in ogromno materialno škodo. Po ocenah je v dvajsetem stoletju zaradi potresov umrlo 1,5 milijona ljudi po svetu, samo v zadnjih 25 letih pa so povzročili za 75 milijard EUR škode.
V nasprotju s splošnim prepričanjem se večji potresi pogosto pojavljajo tudi v EU. Veliko držav in regij, zlasti na jugu Evrope in v Sredozemlju, je močno potresno ogroženih. Poleg tega je v večini držav, ki mejijo na EU, to so države kandidatke, države evropske sosedske politike in države Evro-mediteranskega partnerstva, stopnja potresne aktivnosti visoka. V dvajsetem stoletju je na primer v Italiji umrlo 128 000 ljudi, v Turčiji 99 000, v nekdanji Sovjetski zvezi 78 000, v Grčiji 6 600, v Romuniji 2 600 in v Alžiriji 5 300 ljudi.
Potresi nedvomno kratkoročno in dolgoročno močno vplivajo na gospodarsko in družbeno življenje v regijah. Njihove posledice prizadenejo infrastrukturo, zaposlovanje, naravno in kulturno dediščino, okolje in turizem. Drugače povedano, potresi na splošno negativno vplivajo na ekonomsko in socialno kohezijo v regijah.
Kljub temu, da so potresi močno prizadeli gospodarstva in družbe več evropskih regij, te niso prejele nobene pomoči EU. Regionalni in lokalni organi v regijah, ki so jih prizadeli potresi, in velik del prebivalstva z obžalovanjem ugotavljajo velike pomanjkljivosti protipotresnih ukrepov EU in njenega neprizadetega odnosa do tega vprašanja. Sredstva solidarnostnega sklada so se za pomoč žrtvam potresov uporabila samo enkrat, kar je v velikem nasprotju z dodeljevanjem sredstev, ko nastopijo druge naravne nesreče (kot so poplave in požari).
Poročevalec zato meni, da je treba sprejeti več ureditvenih in finančnih ukrepov za krepitev dejavnosti za preprečevanje, obvladovanje in nadomestilo škode, ki jo povzročijo potresi ter izboljšanje usklajevanja med organi, ki sodelujejo pri obravnavanju potresov in obveščanju javnosti.
A. Uspešno obvladovanje potresov prek ukrepov za preprečevanje, odziv in nadomestilo škode zaradi potresov
Obvladovanje naravnih nesreč je odvisno predvsem in zlasti od pravilne ocene vseh nastalih nevarnosti in mogočih ukrepov za preprečevanje in zaščito pred potresi ter zmanjševanje njihovih uničujočih vplivov. Brez enotne strategije za vse nevarnosti naravnih nesreč in njihove posebne lastnosti bodo ukrepi, sprejeti po nesrečah, sorazmerno neuspešni ter slabo sprejeti s strani zadevnih organov in prizadetega prebivalstva. Zato poročevalec zahteva zlasti, da Komisija nemudoma pripravi sporočilo o oceni nevarnosti, ki jo povzročajo potresi, in predlaga ukrepe, potrebne za njihovo obvladovanje, kot je to storila nedavno v zvezi s poplavami.
Poleg tega:
Preprečevalni ukrepi:
1. Eden od ključnih preprečevalnih ukrepov (ki temelji na spoznanjih potresno ogroženih držav, kot je Japonska) je začetek kampanj za izobraževanje in obveščanje javnosti v EU. Uspešnost pri učinkovitem odpravljanju posledic potresa in blažitvi njegovih škodljivih posledic je zelo odvisna od preprečevanja preplaha in zagotavljanja primernega odziva javnosti. Te kampanje za obveščanje javnosti ne smejo biti namenjene le državljanom v regijah z visoko stopnjo potresne ogroženosti, ampak morajo vključevati vse evropske državljane. Ob upoštevanju, da je eden od glavnih razlogov za obstoj EU povečanje mobilnosti, je zelo verjetno, da bo vsak evropski državljan enkrat v življenju doživel potres.
2. Zagotoviti je treba izobraževanje in usposabljanje pristojnih tehničnih organov v državah članicah, vključno z regionalno in lokalno ravnjo, ter vseh strokovnjakov, ki se ukvarjajo s potresi. Zato je zaželeno vztrajno prizadevanje za širjenje in izmenjavo dobrih praks s podporo Evropskega socialnega sklada.
3. Potresi so naravni pojav, ki ga še ni mogoče preprečiti. Toda s tehnologijo lahko preprečimo in omejimo obseg škode. Zato je treba za vlaganje v raziskave in razvoj novih tehnologij nameniti veliko sredstev. Sedmi okvirni program za raziskave za obdobje 2007–2013 že zagotavlja financiranje skupnih raziskovalnih dejavnosti v zvezi s potresi. Poročevalec meni, da morajo tudi države članice prispevati k financiranju teh raziskav, da bi s kombinacijo dejavnosti dosegli multiplikacijski učinek. Obstaja tudi pozitiven vidik tega naravnega pojava: če se ustrezno obravnava in se zagotovi pomoč, lahko strokovno znanje na tem področju postane izvozna dobrina ter po možnosti celo pripomore h gospodarski konkurenčnosti in zaposlovanju. Poročevalec poziva Komisijo, da pomaga oblikovati Evropski strateški raziskovalni program o potresih, ki bo vključil potresna območja, ki lahko kot laboratoriji na prostem svojo naravno prikrajšanost spremenijo v vir dobička.
4. V skladu z mnenjem znanstvenikov morata biti prednostna preprečevalna ukrepa EU ocena potresne ogroženosti ter, kadar je to primerno, posodobitev strateško pomembnih zgradb in infrastrukture. Zato morajo države članice in Komisija začeti ocenjevanje geografskih območij, zlasti območij s srednjo in visoko stopnjo potresne aktivnosti, da bi zgradbe razvrstili v skladu z enotnim seznamom prednostnih nalog. Poročevalec izraz „strateško pomembne zgradbe in infrastruktura“ razume zlasti kot zgradbe in infrastrukturo, ki so ključne za civilno zaščito in družbo, na primer bolnišnice, elektrarne, obrati za proizvodnjo in omrežja električne energije, mostovi, telekomunikacijske mreže, šole ter druge javne zgradbe. Enako zaščito bi morale uživati tudi zgodovinsko, kulturno, turistično in gospodarsko pomembne stare zgradbe in spomeniki v različnih evropskih regijah. Preučiti je treba, kako lahko evropska, nacionalna, regionalna in lokalna raven prispevajo k stalnemu izboljševanju protipotresnih zaščitnih ukrepov. Poročevalec poudarja, da je treba zlasti preučiti možnost razširitve izvajanja standarda Eurocode 8 (ki zadeva standarde protipotresne gradnje), da bi poleg novih vključili tudi stare zgradbe, ki jim je namenjena posebna pozornost.
Ukrepi za odzivanje
1. Evropska unija bo kmalu imela izboljšan mehanizem civilne zaščite Skupnosti. Poročevalec poziva Komisijo in države članice, da pri izvajanju tega mehanizma potresom namenijo posebno pozornost. Poziva tudi, da se potresi ustrezno upoštevajo pri vseh zadevnih instrumentih Skupnosti. Preučiti je treba, ali na primer center EU za spremljanje in informiranje ustrezno obravnava potrese in ali je potrebna dodatna pomoč za podporo instrumentov zgodnjega opozarjanja.
2. Sprejeti je treba tehnični protokol za skupne ukrepe Unije za obravnavo večjih nesreč, ki jih povzročajo potresi, ki mora poudariti mogočo vlogo različnih nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter vključevati smernice za zagotovitev učinkovite zaščite kritične infrastrukture. Po nesreči so morda najnujnejši ukrepi za zagotovitev dostopa do telekomunikacijske infrastrukture, energetskih omrežij, bolnišnic, mostov, pristanišč, letališč itd. Zato je nujno, da se vnaprej preučijo vsi mogoči zapleti ob nastanku potresa in se oceni njihov pričakovan vpliv.
Odškodninski ukrepi
Učinkoviti in hitri ukrepi za nadomestilo neizogibne škode so ključni za ugotovitev, kako hitro ali počasi si bo posamezna regija opomogla po potresu. To velja zlasti za prikrajšane regije, kot so konvergenčne regije, regije z majhno gostoto ali padajočim številom prebivalstva ter gorske, otoške, mejne, oddaljene in najbolj obrobne regije. Potres lahko v takšnih regijah nasilno prekine njihov razvoj in jih zaradi njihovih posebnih značilnosti še bolj prikrajša.
Zato sta hitrost, s katero države članice odpravljajo škodo zaradi potresov, in solidarnost, ki jo Skupnost izkazuje prizadetim regijam, zaskrbljujoči (glej odstavek B spodaj).
B. Financiranje
1. Pri izvajanju novega finančnega instrumenta za civilno zaščito (glej zgoraj) je odločilno upoštevanje potresov.
2. Poročevalec meni, da mora kohezijska politika v prihodnje resno upoštevati škodo, nastalo zaradi potresov. Predlaga, da se prihodnje financiranje infrastrukturnih projektov iz kohezijske politike pogoji z upoštevanjem vseh nujnih in mednarodno priznanih protipotresnih zaščitnih pravil.
3. Svet neupravičeno zamuja s prilagoditvami solidarnostnega sklada. To mora nemudoma popraviti in zagotoviti, da se bo ta instrument v prihodnosti lahko učinkovito, prilagodljivo in hitro uporabljal pri odpravljanju škode, nastale ob naravnih nesrečah, vključno s potresi. Neprilagodljivost, zlasti glede rokov in ukrepov, ki so upravičeni do financiranja, je povzročila, da so se potrebe žrtev potresov bistveno zanemarjale (kot je navedeno zgoraj, se je ta sklad za primer potresov uporabil samo enkrat).
4. Komisija bi morala poleg hitre pomoči, kot so na primer regionalna državna pomoč ali posojila Evropske investicijske banke, spodbujati tudi druge oblike financiranja. Le tako bo mogoče zagotoviti splošno primerno raven sredstev za obvladovanje zapletenega pojava potresov.
C. Usklajevanje
1. Skupne izkušnje kažejo, da so največje pomanjkljivosti v zvezi z obravnavanjem naravnih nesreč pri usklajevanju, sodelovanju in prilagodljivosti vključenih organov na ravni Skupnosti ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni (gasilske službe, enote za nujno medicinsko pomoč, policija, gorske reševalne službe ter službe za reševanje na morju in reševanje v rudnikih). Predlogi nekdanjega komisarja Michela Barnierja iz maja 2006 so radikalni, vendar temeljijo na temeljnih načelih solidarnosti v EU, ki pomeni dodano vrednost, nastalo zaradi evropskega sobivanja.
Poročevalec meni, da je zaželeno in izvedljivo, da vsaka država članica ali v nekaterih primerih regija razvija ter izpopolnjuje opremo in posebno strokovno znanje, ki bi ga lahko delila z drugimi državami članicami ali regijami, ki bi to potrebovale. Prizadevati si je treba za bolj stroškovno učinkovito doseganje boljših rezultatov z manj sredstvi.
V smislu usklajevanja poročevalec poziva države članice, da ustanovijo osrednje službe za civilno zaščito za pomoč pri usklajevanju, ter odkrito podpira vzpostavitev Evropske sile za civilno zaščito in poziva Komisijo, da v ta namen predloži zakonodajni predlog.
2. Za učinkovito obvladovanje potresov ne zadošča le usklajevanje na evropski ravni. Treba je sodelovati tudi s tretjimi državami, zlasti sosednjimi državami, ki so izpostavljene nevarnosti potresov. Sodelovanje lahko poteka na več ravneh: najprej je treba omogočiti prenos tehnologije in izmenjavo najboljših praks z državami, ki razvijajo zadevno strokovno znanje. V nadaljevanju pa mora potekati tudi tehnično sodelovanje za učinkovitejše odzivanje na potrese.
3. Poročevalec tudi meni, da mora Komisija ob upoštevanju obstoja številnih preprečevalnih in upravljalnih ukrepov ter ukrepov civilne zaščite v zvezi z naravnimi nesrečami, ki jih spodbujajo različne politike EU (okolje, kohezijska politika, raziskave itd.) povezati vse obstoječe instrumente. Ker iz ocene izhaja, da je to nujno, poročevalec predlaga, da se zaradi poenostavitve zakonodaje in boljšega usklajevanja obravnava vzpostavitev centraliziranega instrumenta za preprečevanje in obvladovanje naravnih nesreč, vključno s potresi.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
4.10.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
39
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Markus Pieper, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emanuel Jardim Fernandes, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf, Toomas Savi, Richard Seeber, Nikolaos Vakalis
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Zbigniew Zaleski
