A6-0090/2009
23.2.2009
POROČILO
o razvijanju skupnega zračnega prostora z Izraelom
(2008/2136(INI))
Odbor za promet in turizem
Poročevalec:
Luca Romagnoli
PE 416.450v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................5
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU.....................................................................7
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o razvijanju skupnega zračnega prostora z Izraelom
( 2008/2136(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. novembra 2007 z naslovom „Razvijanje skupnega zračnega prostora z Izraelom“ ( KOM(2007)0691 ),“
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o razvijanju agende zunanje letalske politike Skupnosti
UL C 287 E, 24.11.2006, str. 84. ,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ( A6–0090/2009 ),
A. ker je zbliževanje pravil predpogoj za uspešno sklenitev celovitih sporazumov o zračnem prevozu, zlasti v zvezi s pravili o varnosti, varovanju, konkurenčnosti, državni pomoči, okolju in pravicah zaposlenih iz delovnega razmerja,
B. ker mora Komisija pri pogajanjih za celovit sporazum o zračnem prevozu z Izraelom upoštevati strokovno mnenje in informacije držav članic in drugih zainteresiranih strani ter jih mora v postopek vključiti pred in med pogajanji ter po njih,
C. ker je Izrael najpomembnejši letalski trg na Bližnjem vzhodu z močnim potencialom rasti, in ker ima strateški položaj kot most med Evropo in Bližnjim vzhodom ter proti bolj oddaljenim regijam,
1. pozdravlja začetek pogajanj z Izraelom o celovitem sporazumu o zračnem prevozu;
2. poudarja, da je sporazum pomemben zaradi ustvarjanja pogojev za širitev skupnega zračnega prostora;
3. poudarja, da sporazum ne sme omejevati ravni dostopa na trg, ki je bila dosežena z obstoječimi dvostranskimi sporazumi;
4. poudarja, da mora biti sporazum na področju dostopa na trg uravnovešen, odpiranje trga pa mora biti postopno, vzajemno in trajnostno;
5. poudarja, da mora odpiranje trgov vedno slediti zbliževanju pravil o varnosti, varovanju, okolju, državni pomoči in konkurenčni zakonodaji ter tudi pravicah zaposlenih iz delovnega razmerja, stopnja liberalizacije pa mora biti povezana s tem, v kolikšni meri so na teh področjih doseženi enaki pogoji delovanja;
6. priznava, da je letalski sektor na področju dolgih in srednjih razdalj najhitrejši način za povezovanje držav, krajev in ljudi ter da bo tudi v prihodnje še vedno najbolj privlačen način potovanja, kar zadeva hitrost in stroške;
7. priznava, da letalski sektor precej prispeva k ustvarjanju delovnih mest, tako neposredno kot posredno, zlasti s povezovanjem tistih krajev na svetu, kjer trenutno ni nobenih konkurenčnih prevoznih sredstev; vseeno spodbuja uporabo in razvijanje intermodalnosti ter drugih prevoznih sredstev;
8. priznava, da ima letalski sektor določene negativne učinke na okolje, zlasti ker povzroča hrup in znatno prispeva k emisijam onesnaževal; zato meni, da mora sporazum nujno dopuščati možnosti za sprejemanje ukrepov znotraj Evropske unije na področju okoljskih vprašanj, da bi tako ublažili vplive letalstva na vodo, kakovost zraka in ravni hrupa;
9. poudarja, da mora sporazum določiti stroga pravila o varnosti in varovanju v letalstvu;
10. poudarja, da morajo pogajanja potekati v tesnem sodelovanju z državami članicami, glede na to, da imajo potrebno strokovno znanje in izkušnje za prispevanje pri takšnih pogajanjih;
11. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo med pogajanji Parlament in vse ustrezne zainteresirane strani v celoti obveščene in vključene v posvetovanja;
12. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Države Izrael.
OBRAZLOŽITEV
Pogajanja
Evropska komisija je v svojem sporočilu o razvijanju skupnega zračnega prostora z Izraelom predlagala pogajanja in sklenitev celovitega sporazuma o odprtem letalstvu z Izraelom ter pozvala Svet, naj pooblasti Komisijo, da začne pogajanja o takšnem sporazumu.
Aprila 2008 je Svet pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic v mejah njihovih pristojnosti začne pogajanja z Izraelom z namenom oblikovanja celovitega sporazuma o zračnem prevozu.
Po več pripravljalnih sestankih je prvi krog pogajanj med Komisijo in Izraelom potekal 9. in 10. decembra 2008 v Bruslju, kjer sta se strani dogovorili o splošnih načelih prihodnjega celovitega sporazuma, kot je postopno odpiranje trga in sodelovanje na področju predpisov. Določene so bile tudi posebne teme, ki zahtevajo poglobljene razprave, kot so prometne pravice, časovni intervali, zakup zrakoplova s posadko, varnost, konkurenca in postopno zbliževanje predpisov. Naslednji krog pogajanj je predviden za prvo četrtletje 2009.
Ozadje pogajanj
Izrael je za Evropsko unijo pomemben partner na Bližnjem vzhodu in v okviru evropske sosedske politike. Odnose EU z Izraelom urejata evro-sredozemsko partnerstvo, ki je bilo vzpostavljeno s pridružitvenim sporazumom EU-Izrael, in regionalna razsežnost barcelonskega procesa. Pridružitveni sporazum je usmerjen v krepitev sodelovanja na področju prevoza, predvideva regulativno sodelovanje med stranema, zlasti na področju varnosti in varovanja v letalstvu, ter spodbuja tehnološko in raziskovalno sodelovanje v prometnem sektorju, vključno z letalstvom.
Decembra 2004 sta obe strani odobrili skupni akcijski načrt evropske sosedske politike EU-Izrael, ki podpira cilj Izraela, da nadaljuje z vključevanjem v evropske gospodarske in družbene strukture. Akcijski načrt je začel veljati aprila 2005. Prednostne naloge akcijskega načrta so okrepitev sodelovanja na področju civilnega letalstva, vključno z upravljanjem zračnega prometa (vključitev v enotno evropsko nebo), vprašanji varnosti in varovanja, sporazum o medsebojnem priznavanju tehnične brezhibnosti za letalski promet in preučitev možnosti za celovit sporazum o letalstvu.
Evropska komisija je nato z Izraelom začela horizontalna pogajanja, da bi rešili pravna vprašanja, ki jih je izpostavilo Sodišče Evropskih skupnosti v primerih „odprtega neba“, kot so uporaba označb Skupnosti, obdavčitev letalskega goriva in oblikovanje cen. Doseženi sporazum je bil podpisan 9. decembra 2008, Parlament pa bo za mnenje o sklenitvi tega horizontalnega sporazuma zaprošen v kratkem. Izraelska stran je ob podpisu horizontalnega sporazuma potrdila svojo zavezo, da se bo z Evropsko unijo pogajala o celovitem sporazumu o zračnem prevozu.
Cilj teh pogajanj je sklenitev celovitega sporazuma o skupnem zračnem prostoru z Izraelom, ki bo odprtje trga združil z vzporednim postopkom regulativnega sodelovanja in/ali zbliževanja prek medsebojnega priznavanja na ključnih področjih letalske zakonodaje EU. Med prednostnimi področji so letalska varnost, varovanje, zaščita okolja in uporaba pravil za državno pomoč in konkurenco, da bi zagotovili enake pogoje delovanja ter poštene in enake pogoje za konkurenco.
Izrael je eden največjih trgovinskih partnerjev EU v evro-sredozemskem območju. Vključen je v okvirni program Evropske skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj. EU in Izrael sta tudi parafirala sporazum o sodelovanju Izraela v programu Galileo. Izrael ima dvostranske sporazume o zračnem prevozu z 21 državami članicami in številnimi drugimi mednarodnimi partnerji. Poleg tega predstavlja Izrael za Evropo rastoč turistični trg, kar se odraža v povečanem povpraševanju po zračnem prevozu.
Za letalske prevoznike Skupnosti je Izrael zelo pomemben trg. Več kot polovica zračnega prometa v Izrael/iz Izraela (5,5 milijona potnikov v letu 2007) poteka z državami članicami EU.
Izrael je dolgoletni član Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) in podpisnik drugih večstranskih sporazumov o letalstvu. Obveznosti v okviru ICAO jemlje zelo resno in proaktivno podpira skladnost in kakovost pravil o mednarodnem letalstvu. Izraelski zračni promet je znan po zanesljivem izvajanju varnosti in njegova letalska varnost je verjetno najstrožja na svetu. Izrael je zavezan k zaščiti okolja, poleg tega imajo zaposleni pri njihovih letalskih prevoznikih zagotovljeno dobro socialno zaščito, odlikuje pa jih visoka stopnja strokovnosti. Licenciranje letalskih prevoznikov poteka pod zelo strogimi pogoji. Za delovanje in regulacijo zračnega prevoza uporablja Izrael visoke standarde, kar pomeni dobro osnovo za zbliževanje predpisov z zakonodajo EU o letalstvu. Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in Izrael sta že podpisali delovni dogovor o potrdilih o tehnični brezhibnosti zrakoplovov.
Države članice in Izrael so se običajno pogajali o omejenih dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu z manjšo stopnjo odpiranja trga in strogimi tržnimi pogoji za prevoznike. Letalski sporazum na ravni Skupnosti bi vzpostavil enake pogoje za vse letalske prevoznike iz Skupnosti in Izraela ter omogočil potnikom iz vseh držav članic podobne pogoje potovanja in večjo konkurenčnost med letalskimi prevozniki, kar bi lahko vodilo v večjo pogostnost, pocenitev in izboljšanje zračnega prevoza med EU in Izraelom.
EU mora v gospodarskih odnosih s sredozemskimi partnerji zagotoviti izvajanje skupnih standardov, skladnih z evropskimi standardi. To je možno le s celovitim sporazumom, ki bi bil dosežen s pogajanji na ravni Skupnosti in bi predvidel regulativno sodelovanje ali vsaj medsebojno priznavanje letalskih standardov in postopkov.
Poročevalec na podlagi zgoraj napisanega meni, da so celovita pogajanja z Izraelom bistveni korak naprej k razvoju odnosov med EU in Izraelom na področju letalstva ter k širitvi skupnega zračnega prostora na evro-sredozemsko območje. Posledica sklenitve sporazuma bo več priložnosti za gospodarski in družbeni razvoj tako za letalske prevoznike kot potnike.
Obenem je treba obravnavati tudi okoljske posledice vse večjega prometa in zagotoviti enake pogoje delovanja. Pomembno je tudi, da se zagotovi stalen pretok informacij med Komisijo, državami članicami, Parlamentom in zainteresiranimi stranmi.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
17.2.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
1
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriele Albertini, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Petr Duchoň, Saïd El Khadraoui, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Timothy Kirkhope, Jaromír Kohlíček, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Reinhard Rack, Ulrike Rodust, Luca Romagnoli, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Michel Teychenné, Silvia-Adriana Ţicău
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Luigi Cocilovo, Jas Gawronski, Pedro Guerreiro, Lily Jacobs, Rosa Miguélez Ramos, Corien Wortmann-Kool
