Plenarno zasedanje v Strasbourgu, 3. - 6. julij 2006
2006-06-30 - 11:27
Na zadnjem plenarnem zasedanju pred poletnimi počitnicami, ki bo potekalo v Strasbourgu od 3. do 6. julija, se bodo poslanci Evropskega parlamenta posvetili številnim temam: potrditvi predlogov za financiranje strukturnih skladov v prihodnjem šestletnem proračunskem obdobju, vmesnemu poročilu o domnevnih nezakonitih pridržanjih CIE v Evropi ter predstavitvi finskega predsedovanja EU do konca letošnjega leta.
V ponedeljek popoldne bosta na dnevnem redu med drugim razprava o stanju v finančnem sektorju in borzah vrednostnih papirjev v Evropi ter spremembah uredbe o kabotaži in mednarodnih prevoznih storitvah v prosti plovbi . Zvečer bodo parlamentarci obravnavali predlog direktive o recikliranju baterij in akumulatorjev .
Osrednja tema zasedanja v torek dopoldne bo pet poročil o strukturnih skladih za obdobje 2007-2013 . Popoldne bodo parlamentarci med drugim obravnavali predloge za spodbujanje raziskav in inovacij v Evropi in direktivo o nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva .
Finski premier bo v sredo dopoldne predstavil program finskega predsedovanja Svetu EU za drugo polovico leta 2006 , sledila pa bo izjava Komisije in Sveta EU o razmerah na palestinskih ozemljih . Poslanci se bodo popoldne posvetili vmesnemu poročilu začasnega odbora o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA , medtem ko bo večerni del razprave namenjen vprašanjem vizumske politike do držav zahodnega Balkana, komitolgiji in priseljevanju iz tretjih držav v EU .
Četrtkov dnevni red predvideva dopoldansko razpravo o pravični trgovini in razvoju , opoldanska glasovanja in popoldanske razprave o človekovih pravicah po svetu. 20060620BRI09184
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Predstavitev finskega predsedovanja EU
2006-06-30 - 11:27
V sredo dopoldne bo predsednik finske vlade Matti Vanhanen v Strasbourgu poslancem Evropskega parlamenta predstavil program za šestmesečno predsedovanje Evropski uniji, ki ga bo Finska prevzela s 1. julijem. Finski premier je prednostne naloge predsedstva svoje države Svetu EU sicer predstavil že 21. junija v govoru pred domačim parlamentom v Helsinkih. Osrednjih pet točk finskega programa je:
1.) prihodnost Evrope : ustavna pogodba in širitev Unije;
2.) kompetitivnost : inovacije, energetika, produktivnost, socialna država;
3.) zunanji odnosi : močnejša vloga EU in konsistentnost akcij, odnosi z Rusijo;
4.) revizija haaškega programa : sprejemanje odločitev na področjih pravosodja in notranjih zadev;
5.) odprtost in učinkovitost sprejemanja odločitev : javnost zasedanj Sveta EU v postopku soodločanja ter prizadevanje za pripravo boljše zakonodaje.
Ob točki o kompetitivnosti, ki zajema tudi področje energetike, je premier Vanahanen že napovedal, da je finska predsednica Tarja Halonen med svojim nedavnim obiskom v Rusiji na neformalni vrh voditeljev držav in vlad članic Unije, 20. oktobra v Lahtiju, povabila tudi ruskega predsednika Vladimirja Putina. Govor premierja Vanhanena v finskem parlamentu 21. junija Delovni osnutek načrta dela finskega predsedstva EU za drugo polovico leta 2006
SL
1
LINK
http://www.eu2006.fi/news_and_documents/speeches/vko25/en_GB/1150877429794/en
SL
2
LINK
http://www.eu2006.fi/the_presidency/en_GB/presidency_agenda/_files/75429538661335079/default/preliminary_agenda.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Parlament obtožuje agencijo CIA nezakonitih pridržanj v Evropi
2006-06-30 - 11:27
Poslanci Evropskega parlamenta bodo v četrtek glasovali o vmesnem poročilu začasnega odbora za raziskavo domnevne uporabe evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA. Poročilo navaja, da naj bi CIA organizirala nezakonita pridržanja, evropske države pa so bile do tega početja ravnodušne ali pa so celo sodelovale pri njem. Odbor na podlagi predstavljenih, meni, da so bile CIA ali druge ameriške tajne službe neposredno odgovorne za nezakonita prijetja, odstranitve, ugrabitve in pridržanja oseb, osumljenih terorizma, na ozemlju držav članic ter držav pristopnic in kandidatk, kakor tudi za izredne izročitve tudi evropskih državljanov in prebivalcev, kar vse predstavlja kršitev temeljnih človekovih pravic in mednarodnega prava.
Poslanci navajajo, da vse ugotovitve začasnega odbora do zdaj nakazujejo, da so "navidezne družbe" CIE uporabljale evropski zračni prostor in letališča, da so se izognile pravnim obveznostim za državna letala in tako omogočile, da so bile osebe, osumljene terorizma, nezakonito prepeljane pod nadzor CIE, ameriške vojske ali v druge države (med drugimi v Egipt, Jordanijo, Sirijo in Afganistan), ki se med zaslišanji poslužujejo mučenja, kot to priznava tudi sama vlada Združenih držav Amerike.
Poročilo zahteva jasno prepoved nezakonitih pridržanj v mednarodnem pravu, države članice EU pa bi lahko tudi odgovarjale za kršitve Evropske konvencije o človekovih pravicah. Procesno pravo Sodišča Evropskih skupnosti namreč predvideva obveznost držav članic, da preprečijo kršitve človekovih pravic na svojem ozemlju.
Vloga vladnih struktur
Odbor meni, da je nemogoče, da nekatere evropske vlade niso vedele za dejavnosti, povezane z izvajanjem izrednih izročitev na njihovem ozemlju. Še posebej bi bilo po mnenju poslancev nemogoče, da varnostne ali obveščevalne službe ne bi vedele za več sto preletov zračnega prostora več držav članic in da za podobno število vzletov in pristankov z evropskih letališč ne bi vedeli višji uradniki obveščevalnih in varnostnih. Kot primer poročilo navaja ugrabitev egiptovskega državljana Abuja Omarja (ki so ga kasneje prepeljali v letalsko oporišče Aviano in od tod v oporišče Ramstein v Nemčiji) 17. februarja 2003 v Milanu, ki so jo izvedli agentje CIE. Poslanci menijo, da je nemogoče, da bi bila ugrabitev organizirana in izvedena, ne da bi bile o tem predhodno obveščene italijanske oblasti ali varnostne službe.
Poročilo ugotavlja, da so pravila, ki urejajo delovanje tajnih služb, v več državah članicah Unije neprimerna, kar pomeni, da je treba zagotoviti učinkovitejši nadzor, zlasti kar zadeva delovanje tujih tajnih služb na njihovem ozemlju. Odbor meni, da je treba pravila sodelovanja vpeljati na ravni EU, pri čemer dodaja, da razume pomen tesnega sodelovanja med obveščevalnimi službami držav članic in njihovih zaveznikov, vendar poudarja, da takega sodelovanja ne bi smeli zamenjati za odpoved suverenosti nad evropskim ozemljem in zračnim prostorom.
Prihodnje delo odbora
Začasni odbor naj bi svoje delo nadaljeval do izteka svojega 12 mesečnega mandata. V tem obdobju naj bi na zaslišanje med drugim povabil generalnega sekretarja zveze NATO, ki naj bi pojasnil morebitno vpletenost sil KFOR in SFOR v primere nezakonitega pridržanja šestih bosanskih državljanov, ki so še vedno zaprti v Guantanami. Odbor ponavlja poziv za ukinitev zapora Guantanamo in države članice poziva, da zavzamejo bolj odločno stališče glede zaprtja centra za pridržanje ter dejavnejšo vlogo pri iskanju rešitev za zapornike, proti katerim ne bodo sproženi pravni postopki in ki se ne morejo vrniti v državo izvora.
Čeprav poročilo, za razliko od poročila Sveta Evrope, ne navaja eksplicitno, da so na Poljskem in v Romuniji obstajali centri za pridržanje, pa naj bi se odbor po besedah njegovega predsednika, poslanca Carlosa COELHA (EPP-ED, PT) v nadaljevanju dela posvetil prav temu vprašanju in poskušal ugotoviti, ali obstajajo dokazi, ki bi potrjevali domnevo o obstoju in delovanju tajnih zaporov v nekaterih evropskih državah. Giovanni Claudio Fava - Vmesno poročilo o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0213 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Okrepitev policijskega sodelovanja ob mednarodnih dogodkih v EU
2006-06-30 - 11:27
Nizozemska je lani Svetu EU dala pobudo o okrepitvi čezmejnega policijskega sodelovanja ob dogodkih, ki se jih udeleži veliko število ljudi iz več držav članic in na katerih je policijska dejavnost namenjena predvsem vzdrževanju javnega reda in miru ter javne varnosti in preprečevanju kaznivih dejanj. Parlament bo pobudo obravnaval v postopku posvetovanja, poročilo poslanke Friede BREPOELS (EPP-ED, BE) iz odbora za notranje zadeve pa predlog podpira. Sodelovanje policij različnih držav članic ob dogodkih kot so na primer Olimpijske igre ali Svetovno prvenstvo v nogometu, je sedaj urejeno z dvostranskimi meddržavnimi sporazumi. S sprejetjem predlagane pobude pa naj bi čezmejno sodelovanje postalo bolj učinkovito: predsedstvo Sveta EU bi vnaprej za vsako koledarsko leto pripravilo pregled predvidenih dogodkov in spremljajoče sporazume.
Edino dopolnilo odbora, ki vsebinsko posega v besedilo je varovalka, ki bi omogočala, da se lahko na seznam kadarkoli doda tudi nepričakovan dogodek, pri katerem bi bilo potrebno čezmejno policijsko sodelovanje. Frieda Brepoels- Okrepitvi čezmejnega policijskega sodelovanja ob mednarodnih dogodkih v Evropski uniji
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0222 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Strukturni skladi: 308 milijard evrov v šestih letih
2006-06-30 - 11:27
Torkovo dopoldne julijskega plenarnega zasedanja bo namenjeno razpravi o petih poročilih, ki se tičejo strukturnih skladov in njihovega financiranja v prihodnjem šestletnem proračunskem obdobju 2007-2013. Predlog predvideva za njihovo financiranje približno 308 milijard evrov ali 35,7 odstotka proračuna EU. Pet poročil (tri v postopku soodločanja in dve v postopku soglasja) določa cilje strukturnih skladov in kohezijskega sklada, merila, po katerih so države članice in regije upravičene do sredstev, vire financiranja in merila za razdeljevanje sredstev.
Splošna določila
Poročilo poslanca Konstantinosa HATZIDAKISA (EPP-ED, EL) se ukvarja s splošnimi določili delovanja Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada.
Mnenje parlamenta sicer ni odločilno, kljub temu pa je odboru uspelo z avstrijskim predsedstvom oblikovati kompromisne rešitve, ki so zajete v skupnem stališču Sveta EU, med drugim:
- večji poudarek na varovanju okolja in trajnostnem razvoju;
- izrecno omembo, da morata sklada podpirati izboljšanje razmer in dostopnost za invalide in ljudi s posebnimi potrebami ;
- načelo partnerstva : društva, nevladne organizacije, partnerji v okoljevarstvenih projektih lahko sodelujejo v partnerskih pogajanjih za strukturne sklade.
Evropski sklad za regionalni razvoj
Po pogajanjih s predstavniki odbora za regionalni razvoj in poročevalcem Claudiom FAVO (PES, IT) je Svet EU sprejel številna dopolnila, ki se tičejo tega sklada:
- glede vprašanja DDV je Komisija je predlagala, da se nepovratni DDV šteje za upravičenega samo v primeru socialnega sklada. Evropski svet je zaključil, da se nepovratni DDV šteje za upravičenega po sklada za regionalni razvoj, socialnega sklada in Kohezijskega sklada samo za tiste države članice, katerih BDP ne presega 85 odstotkov povprečnega BDP v EU. Evropski parlament je zahteval, naj se ta pravila razširijo na vse države
članice in Svet EU je tej zahtevi ugodil;
- glede stanovanjskih objektov je Komisija predlagala, da se stanovanjski objekti ne štejejo za upravičene do sredstev iz skladov. Evropski
svet je predlagal, da naj bi o pravila upravičenosti do sredstev za stanovanjskih objektov v državah članicah, katerih BDP ne presega 85 odstotkov povprečnega BDP v EU, določili v posebni uredbi. Svet EU je zato v skupno stališče vnesel posebno določbo, kjer upošteva predloge parlamenta in s katero se pod nekaterimi posebnimi pogoji za upravičene štejejo izdatki za stanovanjske objekte v teh državah članicah.
Kohezijski sklad
Odbor za regionalni razvoj na predlog poročevalca Alfonsa ANDRIA (ALDE, IT) podpira povišanje sredstev za kohezijski sklad s sedanjih 18 milijard (za obdobje 2000-2006) na 61,6 milijarde evrov.
Kohezijski sklad je namenjen financiranju projektov v 13 državah članicah (10 pristopnic iz leta 2004 ter Grčija, Španija in Portugalska). Da bi bila upravičena do sredstev, njen BDP na prebivalca ne sme presegati 90 odstotkov povprečnega BNP na prebivalca Evropske unije.
Čezmejno sodelovanje
Nov instrument, ki ga predlaga Komisija, je nadgradnja programa Interreg. nov način spodbujanja kohezije znotraj EU, ki predvideva oblikovanje čezmejnih regij, upravičenih do črpanja sredstev iz evropskih skladov, da bi lahko presegale tradicionalne pravne in administrativne ovire za boljše čezmejno sodelovanje.
Parlament je za ta instrument zagotovil dodatnih 300 milijonov evrov sredstev, od česar naj bi bilo 200 milijonov namenjenih čezmejnim regijam, 100 milijonov pa medregionalnemu sodelovanju.
Svet EU je tudi sprejel predlog poročevalca Jana Mariana OLBRYCHTA (EPP-ED, PL) iz odbora za regionalno sodelovanje, da se instrument "Evropske skupine čezmejnega sodelovanja" imenuje "Evropske skupine ozemeljskega sodelovanja" , kar pomeni tako čezmejno, med-regijsko in transnacionalno sodelovanje regij.
Evropski socialni sklad
Parlament naj bi na predlog, ki ga je pripravil poročevalec Jose Silva PENEDA (EPP-ED, PT) sprejel skupno stališče Sveta EU o Evropskem socialnem skladu za obdobje 2007-2013. Sklad naj bi bolj podprl prizadevanja proti socialni izključenosti, diskriminaciji in za enakopravnost spolov ter integracijo invalidov in neaktivnih državljanov, še posebej dolgotrajno brezposelnih, v družbo.
Namen sklada je spodbujanje politik za doseganje polne zaposlenosti, kvalitete in produktivnosti delovnih mest, ter socialne vključenosti.
Naslednji koraki
Ker bodo predlogi najverjetneje potrjeni na julijskem plenarnem zasedanju parlamenta, se bo črpanje iz skladov lahko začelo 1. januarja 2007. Komisija naj bi julija pripravila skupne strateške smernice za črpanje sredstev, o katerih bo parlament (v postopku soglasja) glasoval septembra. Jeseni pa se bodo začela pogajanja med Komisijo in državami članicami za potrditev nacionalnih okvirjev in operativnih načrtov. Konstantinos Hatzidakis - Splošne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu Alfonso Andria - Ustanovitev Kohezijskega sklada José Albino Silva Peneda - Evropski socialni sklad Giovanni Claudio Fava - Evropski sklad za regionalni razvoj Jan Olbrycht - Evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS)
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0224 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0226 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0220 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0213 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0227 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Recikliranje baterij in akumulatorjev
2006-06-30 - 11:27
Evropski potrošniki vsako leto odvržemo 800 tisoč ton avtomobilskih akumulatorjev, 190 tisoč ton industrijskih akumulatorjev in 160 tisoč ton prenosnih baterij ter akumulatorjev. Večina vsebuje nevarne težke kovine kot so živo srebro, svinec ali kadmij in direktiv o baterijah in akumulatorjih ter ravnanju z njimi kot odpadki, ki jo bo parlament obravnaval v torek zvečer, naj bi korenito spremenila razmere na tem področju. Namen nove direktive je uskladitev nacionalnih zakonodaj članic EU o ravnanju z akumulatorji in baterijami kot odpadki, njihovem zbiranju in recikliranju. Postavlja spodnje meje za:
- zbiranje baterij: 25 odstotkov do leta 2012 in 45 odstotkov do leta 2016;
- recikliranje baterij: 65 odstotkov za svinčeve baterije, 75 odstotkov za nikelj-kadmijeve baterije ter 50 odstotkov za vse vrste baterij.
Po podatkih, zbranih pred vstopom novih članic, je bila na prvem mestu po stopnji recikliranja odpadnih baterij Belgija (59 odstotkov), sledijo ji Švedska (55 odstotkov), Nemčija (39 odstotkov), Nizozemska (32 odstotkov) in Francija (16 odstotkov).
Leta 2002 so na evropskem trgu (EU-15) prodali okoli 58 milijonov avtomobilskih akumulatorjev (približno 870 tisoč ton), 160 tisoč ton prenosnih ter 190 tisoč ton industrijskih baterij in akumulatorjev. Večina baterij vsebuje težke kovine kot so živo srebro, svinec in kadmij, ki so še posebej nevarne če "zaidejo" v okolje, ko so baterije odvržene po koncu njihove življenjske dobe.
Direktiva bo prepovedovala prodajo baterij, ki vsebujejo več kot 0,0005 odstotka živega srebra in več kot 0,002 odstotka kadmija , razen za tiste, ki se uporabljajo v alarmnih sistemih, medicinski opremi in brezvrvičnih orodjih.
Kadmijeve baterije se sicer uporabljajo v industriji za zasilno ali varnostno napajanje z električno energijo v bolnišnicah, na letališčih, v vlakih in letalih, na naftnih ploščadih na morju ali na svetilnikih. Med industrijske baterije sodijo tudi baterije v invalidskih vozičkih, čitalcih kod v trgovinah, rudarskih in potapljaških svetilkah, ter baterije in akumulatorji, ki se uporabljajo solarnih modulih in foto-voltnih celicah.
Med drugim bo zakonodaja zahtevala registracijo vseh proizvajalcev baterij in akumulatorjev v EU. V direktivi pa so tudi določila za spodbujanje razvoja alternativnih tehnologij in okolju prijaznejših baterij.
Stroške informiranja javnosti, zbiranja in predelave bi morali na končni stopnji nositi proizvajalci. Najkasneje v dveh letih po začetku veljavnosti bo morala povsod delovati mreža zbirnih točk za rabljene baterije in akumulatorje. Za zbiranje in predelavo baterij bodo odgovorni prodajalci, ki bodo obvezani zastonj sprejeti rabljene baterije, ne glede na to, kdaj so bile dane na tržišče.
Dobavitelji oziroma prodajalci bi morali potrošnike jasno obveščati o možnostih vračanja izrabljenih baterij na samih prodajnih mestih. Baterije bodo morale tudi imeti jasne oznake o njihovi dejanski kapaciteti .
Evropski poslanci bodo zakonodajni predlog obravnavali v tretjem branju postopka soodločanja. Po uspešnem spravnem postopku in doseženem soglasju s Svetom EU o kompromisnem besedilu, bo parlament direktivo najverjetneje potrdil brez dodatnih dopolnil. To pomeni, da bi lahko začela veljati že letos, države članice pa bi jo morale prenesti v svojo zakonodajo v dveh letih, torej do leta 2008. Johannes Blokland - Baterije in akumulatorji ter odpadne baterije in akumulatorji
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0231 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Pošiljke radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva
2006-06-30 - 11:27
Evropski parlament bo v torek zvečer obravnaval predlog direktive nadzorovanju in kontroli pošiljk radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva. Namen nove zakonodaje je dopolniti sedaj veljavno iz leta 1992, da bi postala jasnejša in predvidevala ukrepe ali dogodke, ki jih sedanja ne zajema. Direktivo bodo parlamentarci sprejemali v postopku posvetovanja. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Esko SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI) iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko, podpira predloge Komisije, ki želi v novo direktivo vnesti jasnejše postopke o čezmejnih prevozih radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva. Sam sistem izdajanja navodil in avtorizacije se ne spreminja, je pa besedilo direktive bolj jasno in upošteva mednarodne obveznosti, ki jih ima na tem področju EU.
Zakonodajni predlog določa postopke za avtorizacijo prevoza radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva znotraj in izven Unije, postopke odobritve ter zavrnitve tovrstnih zahtev, odgovornost v primeru nezgod, prepoved izvoza odpadkov ter uvaja standardni transportni dokument. Direktivo naj bi države članice prenesle v svoje zakonodaje najkasneje v dveh letih po začetku veljavnosti.
Odbor za energetiko želi s svojimi predlogi med drugim okrepiti učinkovitost postopka na novo oblikovanega postopka potrditve prejema in izboljšati zagotovila, zato kot dodaten ukrep predlaga zagotovitev uradne popolnosti vloge. To uradno preverjanje in pošiljanje potrditve prejema ali zahteve po manjkajočih informacijah bi bilo treba izvesti v 15 dneh. Parlament želi tudi jasneje opredeliti, kdo prevzame odgovornost in krije stroške, kadar iz različnih razlogov mogoče ali ni dovoljeno dokončno opraviti dogovorjenega pošiljanja.
Parlament se zavzema tudi za jasno opredelitev, da vsaka država članica sama odloča o morebitni prepovedi uvoza radioaktivnih odpadkov za končno predelavo ter prepovedi uvoza rabljenega jedrskega goriva za njegovo odlaganje. Esko Seppanen - Pošiljke radioaktivnih odpadkov in izrabljenega jedrskega goriva
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0174 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Promet
Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe
2006-06-30 - 11:27
Poslanci bodo v ponedeljek popoldne razpravljali o poročilu, ki prinaša številne predloge kako omejiti posledice, ki jih letalski promet povzroča podnebju. Številne raziskave namreč kažejo, da skupni vpliv letalstva na podnebje znaša dvakrat do štirikrat več kot vpliv emisij CO2, zato je ukrepanje nujno. Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Caroline LUCAS (Zeleni/EFA, UK) iz odbora za okolje, ugotavlja, da emisije, ki jih povzroča letalstvo, zelo hitro naraščajo - v obdobju od 1990 do 2003 so se v mednarodnem letalstvu EU povečale za 73 odstotkov, kar ustreza letni stopnji rasti v višini 4,3 odstotka. S to stopnjo rasti bodo povečane emisije iz letalstva nevtralizirale več kakor četrtino zmanjšanj, ki jih zahteva cilj za EU v okviru Kjotskega protokola do leta 2012
Poslanci pozdravljajo sporočilo Komisije o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe (KOM(2005)0459) in ugotovitev, da je za reševanje tega problema potreben celovit sveženj ukrepov, ki bo vključeval zakonodajne, gospodarske, tehnološke in operativne instrumente za obravnavanje vseh vplivov letalstva na podnebje ob uveljavitvi načela krivde povzročitelja. Med ukrepi, ki jih odbor podpira, je namera Komisije, da si bo prizadevala za uvedbo davka na kerozin, zato jo poziva, naj s tem nemudoma začne, tako da uvede davek na vse domače lete in lete znotraj EU ter predlaga ureditev, s katero bi ta davek uvedli po vsem svetu.
Odbor se strinja z mnenjem Komisije, da je vključitev letalstva v evropski sistem za trgovanje z emisijami najustreznejši pristop. Kljub temu pa predlaga uvedbo ločenega sistema, namenjenega zgolj emisijam v letalstvu, saj letalski sektor ne more trgovati z emisijami ker Kjotski protokol ne predvideva zavezujočih obveznosti za emisije v mednarodnem letalstvu. Poslanci menijo, da bi zaprt, ločen sistem bistveno poenostavil izračunavanje, pri čemer bi bilo treba možnost dostopa letalskih prevoznikov do nakupa prek evropskega sistema za trgovanje z emisijami natančno preučiti in dovoliti le v omejenem okviru.
Pilotno fazo za ločen sistem bi morali izvesti vsaj za obdobje 2008-2012, poleg sistema za trgovanje z emisijami pa bi morala Komisija predlagati tudi druge politične ukrepe za obravnavo vplivov letalstva, ki niso povezani s CO 2 . Poleg vplivov na podnebje pa je treba posebno pozornost nameniti onesnaževanju zraka in hrupu med vzletanjem in pristajanjem letal. Caroline Lucas - Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0201 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Kabotaža in mednarodne prevozne storitve v prosti plovbi
2006-06-30 - 11:27
V ponedeljek bo dnevnem redu plenarnega zasedanja tudi predlog sprememb uredbe, ki je za kabotažo in mednarodne storitve v prosti plovbi doslej predvidevala izjemo od pravil o prepovedi kartelnega združevanja, ki ima lahko za posledico monopolen položaj na trgu. Komisija predlaga odpravo te izjeme, s čimer se poslanci v odboru za ekonomske in monetarne zadeve strinjajo, vendar predlagajo nekaj dopolnil. Pomorski promet ima ključno vlogo pri trgovinskih odnosih EU s tretjimi državami. Z vidika vrednosti predstavlja 45 odstotkov in z vidika obsega okoli 75 odstotkov zunanje trgovine Unije. Evropski pomorski prevozniki imajo čedalje pomembnejšo vlogo v pomorskem prometu in so pomemben dejavnik pri razvijajočih se trgovinskih odnosih med Azijo in Evropo.
Trg pomorskega prometa je razdeljen na dve glavni kategoriji: redne (»linijski prevozi v zabojnikih«) in neredne (»prevozi v prosti plovbi«) storitve. V primerjavi z večino drugih gospodarskih sektorjev pa so nekateri podsektorji izjeme, ki imajo več manevrskega prostora.
Te izjeme so:
- linijske konference ;
- tehnični sporazumi med prevozniki, ki so dovoljeni, če je njihov edini namen in učinek uporaba najboljših tehnik in tehnično sodelovanje brez izkrivljenja konkurence;
- prevozi z ladjami v prosti plovbi (neredne storitve) in kabotaža so izključeni iz splošno uveljavljenih pravil konkurence.
Evropska komisija predlaga razveljavitev uredbe (EGS) št. 4056/86 o teh izjemah, kar bi povzročilo razveljavitev tehničnih sporazumov , ki so sporne točke med prevozniki ter Komisijo in Sodiščem Evropskih skupnosti. Po drugi strani pa tudi linijske konference ne bodo mogle več obstajati . Te konference temeljijo na skupinski "izjemi", na podlagi katere lahko določijo svoje cene in regulirajo svoje zmogljivosti, kar je načeloma v nasprotju z evropsko zakonodajo o konkurenci. Komisija predlaga, da se člen 32 uredbe (EGS) št. 1/2003 črta, s čimer bi sektorja prevoza z ladjami v prosti plovbi in kabotaže spadala pod splošno uveljavljena pravila konkurence .
Utemeljitev predloga je, da se je trg linijskega pomorskega prometa, še zlasti linijske konference, precej spremenil, odkar je bila leta 1986 uredba sprejeta. Čedalje več je prevoza zabojnikov, vloga konzorcijev in združenj pa se je močno povečala, in sicer na račun linijskih konferenc. Poleg tega imajo naročniki pomisleke glede kartelnega pristopa v sistemu linijskih konferenc, saj ta ne znižuje cen prevoznih storitev. Kabotaža in mednarodne prevozne storitve v prosti plovbi so že deregulirane in delujejo na podlagi pravil o pošteni konkurenci, sta pa sektorja pravno še vedno izjemi od splošno uveljavljenih pravil konkurence.
Odbor načeloma podpira predloge Komisije, vendar ima pomisleke glede prehodnih obdobij za ponudnike storitev in njihovo pravno varnost ter morebitnih mednarodnih posledic ukinitve linijskih konferenc.
Linijske konference namreč delujejo v globalnem kontekstu in njihova ukinitev lahko vpliva na trgovino s tretjimi državami. Komisija sicer meni, da razlika med pravili EU in pravili drugih držav ne bi smela povzročiti sprejema zaščitnih ukrepov v državah kot so Kitajska, ZDA, Japonska, Singapur in Indija. Poslanci menijo, da bi bilo koristno dobiti več informacij o mnenju tretjih držav in oceniti, do katere mere so pripravljene prilagoditi svoje sisteme na novo politiko EU.
Razveljavitev uredbe tudi pomeni, da bi morale države članice EU, ki so ratificirale kodeks UNCTAD, te dvostranske sporazume razveljaviti, kar bi lahko vplivalo na odnose s temi državami in je lahko politično občutljivo. Da se prepreči negativne posledice morajo imeti članice Unije na voljo dovolj časa, da prekinejo obstoječe dvostranske sporazume, Komisija pa mora preučiti morebitne posledice in, če je potrebno, zagotoviti podporo pri iskanju primernih rešitev težav, ki lahko nastanejo. Corien Wortmann-Kool - Kabotaža in mednarodne prevozne storitve v prosti plovbi
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0217 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Priseljevanje
Zakonito priseljevanje v EU
2006-06-30 - 11:27
V sredo zvečer bo na dnevnem redu parlamenta razprava o dveh poročilih in poslanskih vprašanjih glede problematike priseljevanja v Evropsko unijo. Dokumenta se ukvarjata z načini integracije priseljencev v novo okolje ter izmenjavo informacij o prosilcih za azil. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Stavros LAMBRIDINIS (PES, EL) iz odbora za državljanske svoboščine, je deloma tudi odgovor na sporočilo Komisije o "Skupnem programu za vključevanje - Okvir za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo". Dokument ocenjuje da je v EU 40 milijonov priseljencev, njihovo število pa še narašča, zato njihova integracija ni samo lokalno, temveč vseevropsko vprašanje. Uspešna integracija namreč lahko okrepu evropsko gospodarstvo, zato bi se morala Unija potruditi, da za njihovo polno vključitev stori vsaj toliko, kot je storila za države pristopnice.
Odbor podpira predlog Komisije o oblikovanju evropskega sklada za integracijo državljanov tretjih držav, ki naj bi začel delovati v obdobju 2007-2013, zahteva pa tudi vzpostavitev mehanizmov nadzora učinkovitosti programov za integracijo v državah članicah in poziva Komisijo, da se o izvajanju razvojne pomoči v matičnih državah posvetuje s skupnostmi priseljencev v Uniji.
Poročilo tudi poziva države članice, da oblikujejo pregledne, človeške, hitre in razumne postopke za dodelitev statusa rezidenta za daljši čas, za ponovno združitev družin ter za naturalizacijo priseljencev, ki so rezidenti za daljši čas, in njihovih otrok, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je veliko teh otrok rojenih na ozemlju države članice.
Vzajemno obveščanje glede ukrepov na področjih azila in priseljevanja
Z ukrepi na področju priseljevanja se v postopku posvetovanja ukvarja tudi poročilo, ki ga je pripravil poslanec Patrick GAUBERT (EPP-ED, FR) . Obravnava predlog odločbe za vzpostavitev postopka izmenjave infomacij in zgodnjega obveščanja med državami članicami o ukrepih, ki jih izvajajo ali nameravajo izvajati na področjih azila in priseljevanja.
Povod za nov projekt je bila odločitev španskih oblasti leta 2005, da izvede obsežno ureditev in legalizacijo stanja nezakonitih priseljencev v državi, o čemer pa po navedbah nekaterih drugih članic te niso bilo obveščene. Nov postopek naj bi to vprašanje uredil, pri čemer odbor za državljanske pravice v dopolnilih med drugim predlaga, da bi se morale članice o ukrepih medsebojno obveščati že, ko so ti še na stopnji predloga, saj lahko vplivajo na oblikovanje priseljevalne politike drugih članic. Države bi morale tudi dvakrat letno pojasniti in ztemeljiti svoje ukrepe in njihove morebitne posledice na evropski ravni.
Sam sistem izmenjave informacij bi bil oblikovan kot varna računalniška mreža, poslanci pa predlagajo, da bi bile na njem shranjene informacije dostopne javnosti.
Vprašanja Komisiji
Ob razpravi o priseljevanju bodo poslanska vprašanja Komisiji postavili predstavniki političnih skupin socialdemokratov, Evropske ljudske stranke, Zelenih in liberalcev.
Stavros Lambrinidis - Vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo Patrick Gaubert - Vzajemno obveščanje na področjih azila in priseljevanja
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0190 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0186 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Raziskave in inovacije
Več raziskav in inovacij v Evropi
2006-06-30 - 11:27
Poslanci v odboru za industrijo, raziskave in energetiko ugotavljajo, da Evropa na pri gospodarski rasti, raziskavah in produktivnosti še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko. "Pospešek" naj bi dosegli na več načinov, med drugim s spodbujanjem podjetništva in ustreznim financiranjem raziskav. Poročilo na lastno pobudo, ki ga je pripravila poslanka Pillar de CASTILLO VERA (EPP-ED, ES) se zavzema za več podpore evropskim raziskovalcem, še posebej na začetku njihove kariere, oblikovanje skupnega trga za znanstvenike in izboljšanje njihovih delovnih pogojev. Odbor tudi zahteva, da se Unija učinkovito bori proti begu možganov in poskrbi za vse primerne ukrepe, s katerimi bo na svoje ozemlje privabila odličnost, zlasti s spodbujanjem programov izmenjav s tretjimi državami za študente, raziskovalce in učitelje, kakršen je Erasmus mundus.
Poslanci želijo dejansko reformo evropskih pravil o državni pomoči, da bi sredstva namesto velikih, nefleksibilnih podjetij, dobili mali, inovativni podjetniki. Predlaga tudi izvajanje sistema kreditiranja davkov, da se spodbudi storitveni sektor in se pozornost nameni rezultatom raziskav ter njihovemu izvajanju. Pilar del Castillo Vera - Več raziskav in inovacij - Naložba za rast in zaposlovanje
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0204 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Izjava predsednika parlamenta ob 70. obletnici Francovega udara v Španiji
2006-06-30 - 11:27
Predsednik Evropskega parlamenta Josep Borrell in predsedniki političnih skupin bodo v torek dopoldne na plenarnem zasedanju predstavili svoje izjave ob 70. obletnici državnega udara generala Franca v Španiji. Državni udar generala Francisca Franca proti vladi Ljudske fronte španske republike, ki ga je z uporom vojakov v takratnem španskem Maroku izvedel 17. julija 1936, je pomenil začetek državljanske vojne v Španiji. Nacionalistične sile pod Francovim vodstvom so ob vojaški pomoči fašistične Italije in nacistične Nemčije porazile republikance ter 1. aprila 1939 prevzele oblast v Madridu. Točno število žrtev spopadov in pobojev na obeh straneh ni bilo nikoli dokončno ugotovljeno - ocene se gibljejo od 300 tisoč do 1 milijona mrtvih.
Po zmagi je general Franco postal vodja države in vzpostavil fašistično diktaturo. Na oblasti je ostal do svoje smrti novembra 1975, nato pa se je z vladavino kralja Juana Carlosa začel proces demokratizacije Španije.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Razmere na palestinskih ozemljih
2006-06-30 - 11:27
V sredo dopoldne bosta predstavnika Sveta EU in Komisije predstavila stališča Evropske unije glede trenutnih napetih razmer na Zahodnem bregu in v Gazi. V imenu Evropske komisije bo pred poslanci nastopila komisarka za zunanje odnose Benita Ferrero-Waldner , predstavitvi stališča pa bo sledila splošna razprava.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060620BRI09184 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
