KONČNO
A6-0367/2006
18.10.2006
POROČILO
o strategiji za regijo Baltskega morja v okviru severne dimenzije
(2006/2171(INI))
Odbor za zunanje zadeve
Poročevalec:
Alexander Stubb
PE 376.577v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................12
POSTOPEK..............................................................................................................................15
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o strategiji za regijo Baltskega morja v okviru severne dimenzije
( 2006/2171(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2005 o severni dimenziji
Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0430 . ,
– ob upoštevanju smernic za oblikovanje politične izjave in političnega okvirnega dokumenta za politiko severne dimenzije od leta 2007 dalje,
– ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 2. junija 2006 o napredku pri izvajanju akcijskega načrta za severno dimenzijo v letu 2005 ( SEC(2006)0729 ),
– ob upoštevanju drugega akcijskega načrta za severno dimenzijo za obdobje 2004–2006, kot ga je 16. in 17. oktobra 2003 v Bruslju odobril Evropski svet,
– ob upoštevanju sklepov predsednika 6. vrha držav Baltskega morja v Reykjaviku, 8. junija 2006,
– ob upoštevanju resolucije in poročila z dne 25. junija 2006 o prihodnji politiki severne dimenzije, ki ju je pripravil posvetovalni odbor Evropskega gospodarskega prostora,
– ob upoštevanju dela baltske medskupine v Evropskem parlamentu,
– ob upoštevanju evropske strategije za regijo Baltskega morja, ki jo je sprejela baltska medskupina v Evropskem parlamentu,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ( A6-0367/2006 ),
A. ker je severna dimenzija širok okvir, ki zajema vse severne regije – regiji Baltskega in Barentsovega morja ter Arktiko – in področja vseh politik, tako zunanjih kot notranjih,
B. ker lahko politika severne dimenzije pripomore k spodbujanju regionalnega in čezmejnega sodelovanja za nadaljnjo gospodarsko rast ter k iskanju skupnih odgovorov na skupne izzive, vendar do danes še ni uspela v celoti izkoristiti svojega potenciala, da se spopade z različnimi vprašanji, ki se porajajo v tej regiji,
C. ker je regija Baltskega morja zgodovinsko pomembno prehodno območje, ki povezuje zahod in vzhod, ter mora biti zato v središču nove politike severne dimenzije,
D. ker je po širitvi leta 2004 Baltsko morje postalo domala notranje morje Evropske unije, torej mare nostrum , in ker lahko strategija za Baltik služi kot znaten prispevek k ponovni oceni obsega in dejavnosti severne dimenzije, ki bo odražala spremembe po širitvi,
E. ker bi lahko strategija za Baltsko morje pomembno prispevala k boljšemu usklajevanju med regionalnimi organi, ki delujejo v regiji Baltskega morja,
Cilj resolucije
1. s to resolucijo si prizadeva za:
a) podporo politiki severne dimenzije in določitev regije Baltskega morja za njeno prednostno področje, pri čemer vseeno poudarja svojo trajno podporo politiki za Arktiko, vključno s sodelovanjem z Norveško in Islandijo; spodbujanje okrepljenega regionalnega vključevanja v regiji Baltskega morja kot ključno ter dinamično sestavino širšega evropskega gospodarskega in političnega prostora;
b) čim boljše izkoriščanje priložnosti, ki jih nudijo dinamična gospodarstva regije Baltskega morja, in sistematično ustvarjanje blagovne znamke regije kot enega od najbolj privlačnih in konkurenčnih območij na svetu;
c) pomoč pri izboljšanju ekološkega stanja Baltskega morja, ki je trenutno eno od najbolj onesnaženih morskih območij na svetu; zmanjšanje onesnaževanja in evtrofikacije ter preprečevanje nadaljnjih izpustov nafte in drugih strupenih in škodljivih snovi;
Na podlagi navedenega predlaga:
2. poziva Komisijo k oblikovanju predloga strategije EU za Baltsko morje, da se okrepi notranji steber severne dimenzije, zajamejo horizontalno različni vidiki regionalnega sodelovanja, spodbudijo sinergije ter prepreči prekrivanje med različnimi regionalnimi telesi in organizacijami; poziva Komisijo in države članice, naj prilagodijo odgovornosti svojih uprav, da bodo te sposobne horizontalno pristopati k oblikovanju in izvrševanju politike severne dimenzije;
3. podpira delo Sveta držav Baltskega morja; predlaga, da se pred poletnim zasedanjem Evropskega sveta pripravi vsakoletno vrhunsko srečanje držav Baltskega morja; podpira delo parlamentarne konference Baltskega morja in letno srečanje predsednikov nacionalnih parlamentov iz regije ter bližajoči se parlamentarni forum severne dimenzije;
4. poudarja, da strategija za Baltsko morje vključuje tako ukrepe, ki jih izvajajo le Evropska unija in države članice, kot ukrepe, katere se izvaja v sodelovanju z Rusijo;
5. za doseganje preglednosti in doslednosti poziva k oblikovanju posebne postavke v proračunu EU za strategijo Baltskega morja, po možnosti v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, ki bo dopolnjevala sedanje financiranje severne dimenzije s strani Evropske unije, držav članic, tretjih držav, Evropske banke za obnovo in razvoj, Evropske investicijske banke, Nordijske investicijske banke in drugih; poudarja, da je treba za strategijo nameniti ustrezna sredstva iz vseh zadevnih proračunskih postavk, da bi ta lahko dosegla svoje cilje;
6. ugotavlja, da so za onesnaževanje Baltskega morja odgovorne tako Rusija kot tudi države članice; poudarja, da je varstvo morskega okolja, zlasti v zvezi z zmanjšanjem evtrofikacije, eden od najpomembnejših vidikov, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju kmetijskih in strukturnih programov EU v regiji; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Mednarodna pomorska organizacija podelila status posebno občutljivega morskega območja večjemu delu regije Baltskega morja; predlaga ustanovitev mreže ekološko reprezentativnih in dragocenih pomorskih ter obalnih zaščitenih območij;
7. poudarja, da bi lahko veliko izlitje nafte, bodisi zaradi prometa, bodisi zaradi raziskovanja in izkoriščanja, dejansko uničilo večino življenja v Baltskem morju; poziva k boljšemu usklajevanju za preprečevanje takšnih nesreč in – če do katere vendarle pride – k dogovoru o skupnem mehanizmu za boj proti njenim posledicam; meni, da morajo standardi za klasifikacijo tankerjev za prevoz nafte upoštevati razmere v regiji, kot je na primer debelina ledu pozimi;
8. poudarja potrebo po zaščiti in povečanju staležev rib v regiji Baltskega morja; zahteva, da Komisija pripravi celovit načrt za ohranjanje in ponovno vzpostavitev naravnih staležev lososa v vodnem sistemu Baltskega morja, pri čemer se uporabijo vse reke z drstišči;
9. poudarja potrebo po zmanjšanju odvisnosti regije od ruskih energetskih virov in spodbuja države članice v regiji, naj preučijo možnosti za skupni energetski trg; poziva Komisijo, države članice in partnerje, naj – glede na potencial bioenergetskih virov v regiji – podpirajo skupne projekte energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter naj spodbujajo uporabo biomase, sončne, vetrne in vodne energije; podpira delo v okviru energetskega sodelovanja v regiji Baltskega morja;
10. poziva k pristopu, ki temelji na pravičnosti in deljeni odgovornosti pri izvajanju energetske politike na nacionalni ravni, tako da se strateške odločitve, kot je izgradnja novih energetskih omrežij, sprejmejo po posvetovanju s tistimi partnerskimi državami članicami EU, na katere lahko vplivajo te odločitve;
11. poudarja, da mora biti ustrezna presoja vplivov na okolje pogoj za vse infrastrukturne projekte, povezane z energijo, da se zagotovi izpolnjevanje mednarodnih standardov o varstvu okolja; v zvezi s tem poziva Rusijo, naj ratificira Konvencijo Espoo o presoji čezmejnih vplivov na okolje;
12. opozarja na vlogo Baltskega morja kot dejavnika združevanja v regiji; predlaga oblikovanje novega programa, imenovanega „Borderless Baltic Sea“ [„Baltsko morje brez meja“] in namenjenega spodbujanju nemotenega prečkanja meja v regiji, vključno s tistim med državami članicami in Rusijo; podpira ustanovitev „pomorske avtoceste Baltskega morja“, ki bo do leta 2010 Baltsko morje povezala z državami članicami v osrednji in zahodni Evropi;
13. meni, da bi morale imeti države članice pravico obdržati ali uvesti strožje zaščitne ukrepe, kot so tisti, ki jih predlaga EU, da bi lahko izpolnjevale svojo odgovornost za zmanjšanje onesnaževanja Baltskega morja;
14. ugotavlja, da se je predvsem zaradi velike gospodarske rasti Rusije povečal pomorski promet; meni, da pomorska varnost v regiji povzroča največjo zaskrbljenost; predlaga postopno širitev skupnih sistemov upravljanja plovbe ladij in obveščanja, da bi zajeli celotno regijo Baltskega morja in ne le Finski zaliv; poudarja potrebo po skupnih prizadevanjih, da bi Mednarodna pomorska organizacija čim prej razvrstila Baltsko morje med posebno občutljiva morskega območja, kar vključuje prepoved prevoza nafte s tankerji z enojnim trupom;
15. predlaga razširitev nordijskega trikotnika vseevropskega omrežja (TEN), da bi zajemal celotno regijo, ter vključitev cest in železniških prog Barentsovega in Botnijskega koridorja v sistem TEN; poziva k uresničitvi projekta Rail Baltica; predvideva gradnjo hitre železniške povezave, ki bo povezovala vso regijo;
16. poziva k izgradnji avtoceste Via Baltica do leta 2013 kot prednostnega projekta, ki povezuje regijo Baltskega morja z državami članicami srednje in zahodne Evrope; poudarja pomen evropskega financiranja za uresničevanje projekta;
17. ugotavlja, da je večina nacionalnih trgov v regiji razmeroma majhnih, kar v številnih primerih pomeni nizko raven konkurenčnosti; poudarja izjemno gospodarsko soodvisnost držav članic v regiji; poziva k popolni uveljavitvi štirih osnovnih svoboščin (prost pretok oseb, prost pretok blaga, svoboda ustanavljanja in prost pretok kapitala) med državami članicami EU v regiji;
18. ugotavlja, da je spričo statusa ruske enklave Kaliningrad, ki je obkrožena z Evropsko unijo, potrebno pristno sodelovanje regionalnih oblasti, Ruske federacije in Evropske unije; poziva Rusko federacijo in Evropsko unijo, naj preučita možnost razvoja province Kaliningrad v bolj odprto in manj vojaško urejeno pilotsko regijo z boljšim dostopom do notranjega trga; poudarja potrebo po popolni uveljavitvi pravice do plovbe v Baltskem morju, vključno z Vislinskim in Kaliningrajskim zalivom, ter prostem prehodu skozi baltsko ožino;
19. opozarja, da mora partnerstvo severne dimenzije na področju javnega zdravja in socialne blaginje (NDPHS) postati bolj praktično pri boju proti hujšim boleznim ter pri krepitvi in spodbujanju zdravja ter družbeno koristnih načinov življenja; poziva Rusko federacijo in EU, naj preučita možnosti dejanskega sodelovanja Kaliningrada pri dejavnostih NDPHS;
20. poudarja, da je provinca Kaliningrad še vedno enklava, ki jo pesti veliko socialnih, gospodarskih in ekoloških problemov, kot so velika ekološka tveganja zaradi prisotnosti vojaških oporišč in orožja v regiji, velika tveganja za zdravje ter visoke ravni organiziranega kriminala in zasvojenosti z drogami;
21. poziva regijo Baltskega morja, naj dejavno podpre programe, usmerjene v ustvarjanje novih oblik umetnosti in komunikacije ter pospeševanje večnacionalne mobilnosti, pa tudi programe za kulturne izmenjave;
22. podpira izmenjave študentov v regiji; predlaga, da univerze v regiji oblikujejo mrežo in se dogovorijo o delitvi dela, s čimer bodo spodbudile nastanek centrov odličnosti, ki bodo lahko konkurenčni na mednarodni ravni;
23. izraža zaskrbljenost, ker vzhodne meje regije omogočajo pojavljanje visoke stopnje organiziranega kriminala, zaskrbljenost pa vzbuja zlasti trgovina z ljudmi in drogami; nujno poziva, da se na tem področju okrepi udeležba Europola ter sodelovanje tako na ravni EU kot na medvladni ravni;
24. poudarja potrebo po okrepitvi prizadevanj za izboljšanje učinkovitosti mejnega nadzora na vzhodnih mejah, zlasti kar zadeva posodabljanje obstoječe infrastrukture in spodbujanje zakonitega prečkanja meje, ter poziva, naj se iz Evropskega sklada za zunanje meje namenijo zadostna sredstva;
°
° °
25. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
Koncept severne dimenzije je nastal na pobudo Finske in je bil ena od glavnih točk, na katere se je osredotočalo finsko predsedstvo EU v drugi polovici leta 1999. To politiko je bilo še mogoče obravnavati kot prednostno vprašanje za časa predsedovanja Danske leta 2002, vendar pa je nekako izgubila svoj pomen pod naslednjimi predsedstvi, ki so večjo pozornost kot na sever usmerjala v območje Sredozemlja.
Cilji severne dimenzije so opredeljeni v akcijskih načrtih severne dimenzije. Prvi akcijski načrt, za obdobje 2000-2003, je bil sprejet na Evropskem svetu v Feiri, junija 2000. Osredotočen je bil na okolje, jedrsko varnost, boj proti organiziranemu kriminalu in Kaliningrad.
Drugi akcijski načrt severne dimenzije, za obdobje 2004-2006, je bil sprejet oktobra 2003. Zajema pet ključnih širokih prednostnih tematik: gospodarstvo; človeški viri; okolje; čezmejno sodelovanje ter pravosodje in notranje zadeve. Kaliningrad in arktična regija sta omenjena kot regiji s posebnimi potrebami.
V drugi polovici leta 2006 je bila severna dimenzija spet na vrhu dnevnega reda EU, in sicer kot ena od poglavitnih prednostnih nalog v programu zunanjih odnosov finskega predsedstva. V tem obdobju pride tudi do prenove političnih in institucionalnih struktur te politike, saj se ob koncu leta 2006 izteče drugi akcijski načrt severne dimenzije in takrat bi moral stopiti v veljavo okvirni dokument, ki opredeljuje novo politiko severne dimenzije v obdobju po letu 2006. Najbolj pomembno je, da je treba to politiko prilagoditi glede na štiri skupne prostore, sprejete na vrhunskem srečanju EU-Rusija maja 2005 v Moskvi. Pričakuje se, da bo na vrhunskem srečanju EU-Rusija v Helsinkih, 24. novembra 2006, dosežen dogovor o novi politični deklaraciji severne dimenzije in okvirnem političnem dokumentu, ki naj bi po načrtih stopil v veljavo leta 2007.
Politika severne dimenzije ima možnost prispevati k spodbujanju strateškega regionalnega sodelovanja in gospodarske rasti v širšem območju severne dimenzije. Vendar pa se je doslej osredotočala predvsem na območja izven Evropske unije, zlasti na Rusijo in okoljsko partnerstvo. (Dela, opravljena na vodni čistilni napravi v St. Peterburgu, je dejansko mogoče obravnavati kot največji uspeh te politike.)
Regija Baltskega morja
S širitvijo EU leta 2004 je Baltsko morje postalo skoraj notranje morje, mare nostrum Unije. Devet držav obkroža Baltsko morje, od tega je osem držav članic EU, enklava Kaliningrad in Sankt-Peterburška regija v Rusiji. Teh osem držav članic EU skupaj šteje tretjino prebivalstva Unije in tretjino njenega BDP.
Gospodarstvo: možnost postati najbolj dinamična regija Evrope
Regija Baltskega morja ima po navedbah Baltskega razvojnega foruma v primerjavi s tremi drugimi regijami, ki so približno enake velikosti, najboljši indeks konkurenčnosti: Srednjeevropska regija (Avstrija, jugovzhodna Nemčija, Republika Češka, Madžarska, Slovenija, Slovaška in južna Poljska), Britansko otočje in Iberski polotok. V zadnjih letih je regija prehitela primerljive evropske regije po ključnih kazalcih uspešnosti kot so rast blagostanja, rast produktivnosti dela in znanstvene inovacije. Ključne prednosti regije so v močni fizični infrastrukturi, usposobljeni delovni sili, nizkih ravneh korupcije, močnih raziskovalnih grozdih in močnem znanstvenem sistemu.
Vendar pa konkurenčni potencial ni v celoti izkoriščen. Blaginja v regiji je pod ravnjo primerljivih regij. V regiji domuje le 27 od 500 najhitreje rastočih podjetij, ki so uvrščena v „Europe 500“. Ta delež je le približno polovica njenega 10.5 % deleža BDP EU-25.
Med državami Baltskega morja so danes vidne in znatne gospodarske razlike, kar je posledica zgodovinske delitve v zadnjem stoletju. Izkoreninjenje teh velikih neenakosti mora biti eden od poglavitnih ciljev te strategije. Če se namreč na ta vprašanja ne odgovori, lahko beg možganov iz teh držav resno ogrozi njihov nadaljnji razvoj.
Pokazalo se je, da je bistvena slabost regije njena nizka raven notranjega konkurenčnega pritiska. Nobena izmed držav v regiji sama nima dovolj velikega trga, da bi spodbujal potreben občutek za konkurenčnost. Edina rešitev te težave je poglabljanje povezovanja v regiji.
Okolje: reševanje Baltskega morja
Ekosistem Baltskega morja je zelo ranljiv, saj je morje plitvo, voda v njem se počasi izmenjuje in je zelo onesnaženo. Človeško breme za morje je veliko, saj na razvodju živi 85 milijonov ljudi, pomorski promet pa je med najbolj gostimi na svetu. Baltsko morje je bazen somornice. V njem živijo tako sladkovodne kot morske vrste in za številne med temi vrstami pogoji dosegajo skrajne ravni, ki jih je mogoče obravnavati kot mejne glede na raven preživetja. Glavni okoljski izzivi za Baltsko morje so evtrofikacija, obstojna onesnaževala, npr. dioksin, PCB in organske spojine, invazivne tuje vrste, namerna nezakonita izlitja z ladij, rastoče tveganje onesnaženja z nafto – tako zaradi izkoriščanja naftnega polja kot zaradi hitro rastočega prometa z nafto – ter jedrska varnost. Rešitev Baltskega morja je življenjskega pomena za vse države v regiji.
Kultura in izobraževanje
Da bi regija baltskih držav delovala kot usklajena in povezana regija v okviru EU, je obravnavanje kulture in civilne družbe bistvenega pomena. Izobraževanje je sektor, ki je bistvenega pomena za trajnostni razvoj v regiji, saj izkazuje tesno povezanosti v regiji in pripravljenost na sodelovanje. Natančneje, ustanavljanje centrov odličnosti in spodbujanje institucij za raziskave in razvoj po vsej regiji bi pripomoglo pri polaganju temeljev za nadaljnji napredek v smeri doseganja ciljev evropskega gospodarstva, kot so začrtani v lizbonski strategiji. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti spodbujanju raziskovalnih inovacij.
Da bi se spodbujala navzven zazrta narava regije, bi morala EU podpirati višjo raven zavedanja o bogati kulturni dediščini regije po vsej EU.
Varnost
Varnostno okolje v regiji Baltskega morja se je znatno izboljšalo. To je mogoče pripisati širitvi tako EU kot NATO ter tudi relativni stabilizaciji ruske notranje politike in njenemu rastočemu gospodarstvu. Vendar pa med Rusijo in baltskimi državami ostaja opazna napetost, kar je neposredna posledica pol stoletja trajajoče sovjetske totalitarne okupacije. Zaželeno bi bilo zmanjšanje teh političnih razlik.
Medtem ko so se konvencionalne varnostne grožnje v regiji zmanjšale, največjo varnostno grožnjo predstavljajo tako imenovana mehka varnostna tveganja. Najbolj pereče varnostne težave so okoljske, gospodarske in socialne narave, pri čemer ne gre pozabiti organiziranega kriminala.
Ravno tako je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami EU na področju zanesljivosti oskrbe z energijo.
Strategija za Baltik v okviru severne dimenzije
Poročevalec meni, da bi morala biti regija Baltskega morja kot zgodovinsko pomembno prehodno območje, ki povezuje zahod in vzhod, v središču nove politike severne dimenzije. Predlagana strategija Baltskega morja bi okrepila obstoječe politične programe severne dimenzije v okviru EU in bi lahko služila kot vsebinski prispevek k ponovni presoji obsega in dejavnosti severne dimenzije, da bi ta odražala spremembe v političnem okolju in odgovorila na izzive, značilne za regijo Baltskega morja.
Poleg tega bi lahko predlagano strategijo uporabili kot okrilje za številne organizacije, ki delujejo v regiji, in s tem ustvarili boljše sinergije. Navkljub sedanjim prizadevanjem je prekrivanja še vedno preveč in je nujno boljše usklajevanje med regionalnimi telesi.
Strategija postavlja tri poglavitne cilje: podpirati severno dimenzijo, Baltik določiti za jedro, v katero je osredotočena severna dimenzija, in dvigniti zavest o Baltskem morju, zlasti pri okoljskih vprašanjih.
Poročevalec predlaga različne oprijemljive pobude za uresničevanje teh ciljev, glavne točke pa so:
1) pozvati Komisijo, naj pripravi predlog strategije EU za Baltsko morje;
2) predlagati, da bi pred poletnim zasedanjem Evropskega sveta vsako leto potekal vrh držav Baltskega morja;
3) pozvati k oblikovanju posebne postavke v proračunu EU za strategijo Baltskega morja, po možnosti v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta;
4) pozvati k upoštevanju varstva morskega okolja pri izvajanju kmetijskih in strukturnih programov EU v regiji;
5) pozvati k oblikovanju skupnega mehanizma za preprečevanje večjih nesreč zaradi razlitij nafte in odzivanje nanje;
6) predlagati ustanovitev mreže ekološko reprezentativnih in dragocenih pomorskih ter obalnih zaščitenih območij;
7) pozvati k zmanjšanju odvisnosti regije od ruskih virov energije ter preučitvi možnosti za skupni energetski trg in za skupne projekte na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije;
8) pozvati k oblikovanju novega programa, imenovanega „Borderless Baltic Sea“ [„Baltsko morje brez meja“] in namenjenega spodbujanju nemotenega prečkanja meja v regiji;
9) podpreti začetek pomembnih infrastrukturnih projektov, kot je pomorska avtocesta Baltskega morja, ter uresničitev projekta Rail Baltica in avtoceste Via Baltica;
10) pozvati k izvajanju prostega pretoka blaga, storitev, oseb in kapitala med državami članicami v regiji;
11) pozvati Rusko federacijo in Evropsko unijo, naj preučita možnosti za razvoj province Kaliningrad v pilotsko regijo z boljšim dostopom do notranjega trga;
12) pozvati k aktivni podpori izmenjavam študentov, programom kulturne izmenjave, univerzitetnim omrežjem;
13) pozvati k okrepljeni udeležbi Europola in tesnejšem sodelovanju pri vprašanjih, kot so organiziran kriminal ter trgovina z ljudmi in drogami.
10.10.2006
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za zunanje zadeve
o strategiji za Baltik v okviru severne dimenzije
( 2006/2171(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Giles Chichester
POBUDE
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za zunanje zadeve kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da je energetsko sodelovanje na območju Baltskega morja (BASREC) koristni forum za izvajanje ukrepov politike severne dimenzije na področju energije in zlasti na področjih, kot so:
- prevoz in dobava nafte in plina iz držav dobaviteljic severne dimenzije državam članicam EU,
- izkoriščanje bogatih virov plina na območju,
- ocena relativnih stroškov in koristi dveh plinskih projektov, plinovoda Severni Transgas in plinovoda Yamal - Evropa, ki sta opredeljena kot projekta evropskega interesa,
- izvedba presoje vplivov na okolje za oba projekta, ne le glede ozemlja EU ampak tudi ruskega ozemlja,
- zagotavljanje zanesljivosti dobave energije s pomočjo krepitve odnosov s tretjimi državami,
- vključevanje novih držav severne dimenzije - Rusije, Norveške in Islandije - v notranje energetske trge EU,
- spodbujanje varčevanja z energijo in ustrezna uporaba obstoječih hidroelektrarn s postopnim prehodom z direktnega električnega ogrevanja v stavbah na ogrevanje s toplo vodo, ogrevanje na biomaso in toplotne črpalke;
2. poudarja pomen dveh posebnih tehnoloških izzivov na področju energije za države severne dimenzije: izkoriščanje naftnih zalog daleč na severu, glede na predvideno normalno ceno nafte, ki naj bi bila okoli 50 USD za sodček, in zajem ter hrambo CO 2 , vključno z uporabo CO 2 za črpanje nafte;
3. poudarja tudi pomen nadaljnjega izkoriščanja vetrne energije na morju ter nadaljnjega preskušanja in predstavljanja različnih zamisli glede pridobivanja energije valov;
4. podpira načrt za znanstveno raziskovanje, o katerem sta se nedavno dogovorila evropski komisar za znanost in raziskovanje, Janez Potočnik, in ruski minister za izobraževanje in znanost, Andrej Fursenko, in katerega namen je povečanje skupnega prostora;
5. poziva vse članice severne dimenzije in vse akterje, udeležene pri njenem razvoju, zlasti pa Rusijo, da upoštevajo dva velika načrta EU, in sicer GALILEO, evropski satelitski navigacijski načrt, in SESAR, projekt za novo generacijo evropskih sistemov za upravljanje zračnega prometa; meni, da bi zaveza članic severne dimenzije k obema načrtoma okrepila trajnostno rast in konkurenčnost na območju severne dimenzije;
6. vztraja, da se na področju energije razvije strategija za nadaljnje sodelovanje z Rusijo, vključno z območjem Barentsovega morja, ki ga zajema območje severne dimenzije, v okviru katere naj se zagotovi spoštovanje načel vzajemnosti in preglednosti ter ratifikacijo pogodbe o energetski listini in tranzitnega protokola s strani Rusije;
7. izraža bojazen, da bo po letu 2010 dobava plina iz Rusije nezadostna zaradi pomanjkanja vlaganj, ki so potrebna, da bi Rusija lahko izpolnjevala svoje obveznosti glede dobave EU, in se boji, da do teh vlaganj ne bo prišlo brez večje varnosti naložb in nediskriminatorne obravnave podjetij iz EU.
POSTOPEK
Naslov
Strategija za Baltik v okviru severne dimenzije
Št. postopka
2006/2171(INI)
Pristojni odbor
AFET
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
ITRE 6.7.2006
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Giles Chichester 13.7.2006
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
Datum sprejetja
10.10.2006
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
34
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Giles Chichester, Lena Ek, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Nils Lundgren, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Esko Seppänen, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Jan Christian Ehler, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Rosa Miguélez Ramos
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
...
POSTOPEK
Naslov
Strategija za regijo Baltskega morja v okviru severne dimenzije
Št. postopka
2006/2171(INI)
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
AFET 6.7.2006
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
ITRE 6.7.2006
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
REGI 11.9.2006
ENVI 13.7.2006
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Alexander Stubb 3.5.2006
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Obravnava v odboru
12.9.2006
10.10.2006
Datum sprejetja
10.10.2006
Izid končnega glasovanja
+
-
0
55
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Marco Cappato, Simon Coveney, Ryszard Czarnecki, Giorgos Dimitrakopoulos, Jas Gawronski, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Edward McMillan-Scott, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols i Germà, Tobias Pflüger, Mirosław Mariusz Piotrowski, Lydie Polfer, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Konrad Szymański, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Jan Marinus Wiersma, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Hélène Flautre, Michael Gahler, Tunne Kelam, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Achille Occhetto, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elspeth Attwooll, Christopher Beazley, Hanna Foltyn-Kubicka, Toomas Savi, Diana Wallis
Datum predložitve
18.10.2006
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
