P6_TA(2004)0072
Varnejša uporaba Interneta in novih spletnih tehnologij ***I
A6-0033/2004
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega programa Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij ( KOM(2004)0091 – C5-0132/2004 – 2004/0023(COD))
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0091 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju členov 251(2) in 153(2) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predlog predložila Parlamentu ( C5-0132/2004 ),
–
ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun ( A6-0033/2004 ),
1.
odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno posreduje Parlamentu, če namerava predlog znatno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC1-COD(2004)0023
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 2. decembra 2004 z namenom sprejetja Sklepa
št. .../2005/ES
Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi večletnega
Programa
Skupnosti za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 153(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije UL C,..., str. ....
,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora UL C,..., str. ....
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij UL C,..., str. ....
,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 2004.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Širjenje interneta in uporaba novih tehnologij, na primer mobilnih telefonov, v Skupnosti še vedno občutno naraščata. Poleg tega so nevarnosti, zlasti za otroke, in zloraba tehnologij še vedno prisotne, obenem pa se pojavljajo nove nevarnosti in zlorabe. Za boljše izkoriščanje možnosti, ki jih ponujata internet in nove spletne tehnologije, so potrebni tudi ukrepi, ki spodbujajo njihovo varnejšo uporabo in ščitijo končnega uporabnika pred nezaželenimi vsebinami.
(2)
"Akcijski načrt eEvropa 2005" KOM(2002)0263 .
, ki razvija lizbonsko strategijo, skuša spodbujati varne storitve, uporabe in vsebine na osnovi splošno dostopne širokopasovne infrastrukture. Cilji tega načrta so med drugim varna informacijska infrastruktura, razvoj, analiza in širjenje dobrih praks, primerjalna analiza ter mehanizmi za usklajevanje politik s področja informacijske družbe.
(3)
Zakonodajni okvir za soočenje z izzivi digitalnih vsebin v informacijski družbi, opredeljen na ravni Skupnosti, sedaj vključuje pravila glede spletnih storitev, zlasti tista o nezaželenih komercialnih elektronskih sporočilih iz Direktive 2002/58/ES Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
in o pomembnih vidikih odgovornosti posrednih ponudnikov storitev iz Direktive 2000/31/ES Direktiva 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja, na notranjem trgu (UL L 178, 17.7.2000, str. 1).
, kakor tudi priporočila za države članice, zadevne industrijske sektorje in stranke ter Komisijo, skupaj z okvirnimi smernicami iz Priporočila 98/560/ES Priporočilo Sveta 98/560/ES
z dne 24. septembra 1998
o razvoju konkurenčnosti evropske industrije avdiovizualnih in informacijskih storitev s spodbujanjem nacionalnih okvirov, ki skušajo doseči primerljivo in učinkovito raven zaščite mladostnikov in človeškega dostojanstva (UL L 270, 7.10.1998, str. 48).
.
(4)
Prisotna bo stalna potreba po ukrepanju tako na področju potencialno škodljivih vsebin za otroke ali neželenih vsebin s strani končnega uporabnika, kakor tudi na področju nezakonitih vsebin,
zlasti
otroške pornografije
in vsebine z rasističnimi sporočili
.
(5)
Zaželeno je skleniti mednarodni sporazum o pravno zavezujočih
osnovnih
pravilih, vendar tega ne bo
enostavno doseči. Tudi
če bo tak sporazum sprejet, sam po sebi ne bo mogel zagotoviti izvajanja pravil niti zaščite ogroženih.
(6)
Akcijski načrt o varnejšem internetu Odločba št. 276/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. januarja 1999 o sprejetju večletnega akcijskega načrta Skupnosti o spodbujanju varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij z bojem proti nezakoniti in škodljivi vsebini, zlasti na področju varovanja otrok in mladostnikov (UL L 33, 6.2.1999, str. 1). Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12)
.
(1998-2004) je omogočil financiranje Skupnosti, kar je uspešno spodbudilo vrsto pobud in pridalo evropsko dodano vrednost. Dodatna denarna podpora bo novim pobudam v pomoč pri nadaljevanju že opravljenega dela.
(7)
Še vedno so potrebni praktični ukrepi za spodbujanje prijave nezakonitih vsebin pristojnim osebam, spodbujanje
ocenjevanja tehnoloških postopkov filtriranja in njihove primerjalne presoje
, širjenja najboljših praks za kodekse ravnanja, ki vključujejo splošno sprejete norme vedenja, ter za obveščanje in izobraževanje staršev in otrok o tem, kako lahko najbolje izkoristijo možnosti, ki jih ponujajo novi mediji na varen način.
(8)
Ukrepanje na ravni držav članic je bistvenega pomena, saj vključuje široko paleto akterjev iz nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti, operaterje omrežja, starše, učitelje in vodstva šol. Skupnost lahko najboljše prakse v državah članicah spodbuja z izvajanjem orientacijske vloge tako znotraj EU kakor tudi na mednarodni ravni ter s podpiranjem primerjalne analize, povezovanja v mrežo in aplikativnih raziskav na evropski ravni.
(9)
Mednarodno sodelovanje je prav tako bistvenega pomena in ga je mogoče spodbuditi, uskladiti, vzpostaviti in izvajati preko mrežnih struktur Skupnosti.
(10)
Ukrepi,
ki jih je Komisija pooblaščena sprejemati na podlagi izvedbenih pooblastil, podeljenih s
tem sklepom
, so v bistvu upravljalni ukrepi za izvajanje programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a)
Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
.
Te ukrepe je treba zato sprejeti skladno z upravljalnim postopkom iz člena 4 navedenega sklepa.
(11)
Komisija bi morala zagotoviti dopolnjevanje in sinergijo s sorodnimi pobudami in programi Skupnosti
, vključno z, med drugim, upoštevanjem dela, ki ga izvedejo drugi organi.
(12)
Ta
sklep določa,
za celotno obdobje programa
, finančni okvir, ki bo glavni referenčni okvir
v smislu točke 33
Medinstitucionalnega
sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka
UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/429/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).
,
za proračunski organ, med trajanjem letnega proračunskega postopka
.
(13)
Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov zaradi transnacionalnega značaja obravnavanih zadev in se lahko ti glede na evropsko področje uporabe in učinek ukrepov lažje uresničijo na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.
(14)
Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, navedena zlasti v členih 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije –
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP: Člen 1 Cilj
Ta sklep uvaja program Skupnosti
za obdobje 2005-2008
za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij, zlasti za otroke, ter za boj proti nezakonitim vsebinam in vsebinam, nezaželenim s strani končnega uporabnika.
Program se bo imenoval
Program
"Varnejši internet plus" (v nadaljevanju "program").
Za dosego celovitega cilja programa iz odstavka 1 se je treba osredotočiti na naslednja področja delovanja:
a)
boj proti nezakonitim vsebinam
,
b)
zoperstavljanje nezaželenim in škodljivim vsebinam
,
c)
spodbujanje varnejšega okolja
,
d)
osveščanje.
Dejavnosti, ki jih je treba izvajati v okviru navedenih področij delovanja, so navedene v Prilogi I.
Program se izvaja v skladu s Prilogo III.
Člen 2 Sodelovanje
1.
V programu lahko sodelujejo pravne osebe s sedežem v državah članicah.
V njem lahko sodelujejo tudi
pravne osebe s sedežem v
državah kandidatkah v skladu z
obstoječimi ali
prihodnjimi dvostranskimi sporazumi s temi državami.
2.
V programu lahko sodelujejo tudi pravne osebe s sedežem v članicah EFTE, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu z določbami navedenega sporazuma
Sklep Skupnega odbora EGP št. 58/2004 z dne 23. aprila 2004 o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP glede sodelovanja na določenih področjih zunaj štirih svoboščin (UL L 277, 26.8.2004, str. 29).
.
3.
V programu lahko brez finančne podpore Skupnosti v okviru programa sodelujejo tudi pravne osebe s sedežem v tretjih državah in mednarodne organizacije, če tako sodelovanje učinkovito prispeva k izvajanju programa. Odločitev, da se takšno sodelovanje dovoli, mora biti sprejeta v skladu s postopkom iz člena 4(2).
Člen 3 Pristojnosti Komisije
1.
Komisija je odgovorna za izvajanje programa.
2.
Komisija na podlagi tega sklepa pripravi delovni program.
3.
Pri izvajanju programa Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi njegovo splošno doslednost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami, programi in ukrepi Skupnosti, zlasti z raziskovalnimi programi in programi tehnološkega razvoja Skupnosti in programi Daphne
Sklep št. 803/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (2004 do 2008) za preprečevanje in boj proti nasilju nad otroki, mladimi in ženskami in boj proti njemu ter zaščito žrtev in ogroženih skupin (program Daphne II) (UL L 143, 30.4.2004, str. 1).
, eVsebina
Odločba Sveta 2001/48/ES z dne 22. decembra 2000 o sprejetju večletnega programa Skupnosti za spodbujanje razvijanja in uporabe evropskih digitalnih vsebin v globalnih omrežjih in za pospeševanje jezikovne raznolikosti v informacijski družbi (UL L 14, 18.1.2001, str. 32). Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (UL L,...).
in Modinis
Odločba št. 2256/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o sprejetju večletnega programa (2003-2005) za spremljanje akcijskega načrta eEvropa 2005, razširjanje dobrih praks in izboljšanje varnosti omrežja in informacij (UL L 336, 23.12.2003, str. 1). Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES.
.
4.
Komisija deluje v skladu s postopkom iz člena 4(2) glede:
a)
sprejetja in sprememb delovnega programa;
b)
razdelitve proračunskih izdatkov;
c)
opredelitve meril in vsebine razpisov za predloge, skladno s cilji iz člena 1;
d)
ocenjevanje projektov, ki so v okviru razpisov za predloge predlagani za denarno podporo Skupnosti, če je ocenjeni znesek prispevka Skupnosti enak ali višji od 500.000 eurov;
e)
kakršnega koli odstopanja od pravil iz Priloge III;
f)
izvajanja ukrepov za vrednotenje programa.
5.
Komisija obvesti
odbor
o napredku pri izvajanju programa.
Člen 4 Odbor
1.
Komisiji pomaga odbor.
2.
Kjer se sklicuje na ta odstavek, se uporabljata
člena 4 in 7
Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 Sklepa.
Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.
3.
Odbor sprejme svoj poslovnik.
Člen 5 Spremljanje in ocenjevanje
1.
Za zagotovitev učinkovite porabe pomoči Skupnosti, Komisija zagotovi, da se ukrepi, ki jih določa ta sklep, predhodno ocenijo, spremljajo in naknadno ovrednotijo.
2.
Komisija spremlja izvajanje projektov v okviru programa. Komisija oceni način na katerega
so bili projekti
izvedeni in vpliv
njihove
izvedbe, da bi ugotovila, ali so bili prvotno zastavljeni cilji doseženi.
3.
Komisija o izvajanju glavnih področij delovanja iz člena 1(2)
poroča
Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij najpozneje do
sredine leta 2006
.
V tej zvezi Komisija poroča o skladnosti zneska za obdobje 2007-2008 s finančnim načrtom. Po potrebi Komisija v okviru proračunskih postopkov za obdobje 2007-2008 sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi skladnost letnih sredstev s finančnim načrtom.
Komisija
ob zaključku programa predloži končno ocenjevalno poročilo.
4.
Komisija rezultate kakovostne in količinske ocene skupaj s primernimi predlogi za spremembo tega sklepa posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultate se predloži pred predstavitvijo osnutka splošnega proračuna Evropske unije za leta 2007 do vključno 2009.
Člen 6 Finančne
določbe
1.
Finančni okvir
za izvajanje
ukrepov Skupnosti v okviru tega sklepa
v obdobju
od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2008 se določi v obsegu 45 milijonov eurov, od tega je 20,05 milijonov eurov namenjenih za obdobje do 31. decembra 2006.
Za obdobje po 31. decembru 2006, se znesek šteje za sprejet, če je v tej fazi skladen s finančno perspektivo, veljavno za obdobje, ki se začne 2007.
Letno razdelitev proračunskih sredstev
za obdobje od 2005 do 2008
odobri proračunski organ v okviru meja finančnega
načrta
.
2.
Okvirna razdelitev izdatkov je podana v Prilogi II.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.
V ,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik Predsednik
PRILOGA I
DEJAVNOSTI
1.
Dejavnost 1: Boj proti nezakonitim vsebinam
Odprte telefonske linije javnosti omogočajo prijavljanje nezakonitih vsebin. Prijave predložijo pristojnemu organu (ponudniku internetnih storitev (ISP), policiji ali ustrezni odprti telefonski liniji). Civilne odprte telefonske linije dopolnjujejo policijske odprte telefonske linije tam, kjer te obstajajo. Njihova vloga se razlikuje od vloge organov pregona, saj ne preiskujejo kaznivih dejanj niti ne aretirajo ali kazenskopravno preganjajo kršilcev.
Lahko
so del centrov za ekspertizo, ki ponudnikom internetnih storitev pomagajo pri opredelitvi morebitnih nezakonitih vsebin.
Obstoječa mreža odprtih telefonskih linij je edinstvena organizacija,
ki
brez finančne podpore EU ne bi bila ustanovljena. Kakor je poudarjeno v oceni programa iz leta 2002, je bila mreža zelo uspešna pri večanju števila članov, njen domet pa je mednaroden. Za popoln razvoj potenciala odprtih telefonskih linij je treba zagotoviti pokritost in sodelovanje celotne Evrope ter povečati učinkovitost prek izmenjave informacij, najboljših praks in izkušenj.
Sredstva Skupnosti je treba prav tako uporabiti za zviševanje ozaveščenosti javnosti glede odprtih linij in jih s tem napraviti bolj učinkovite.
Finančna sredstva, predvidena
za
odprte telefonske linije, izbrane po opravljenem zbiranju ponudb, bodo zagotovljena zato, da bodo te delovale kot vozlišča mrež in
sodelovale z ostalimi vozlišči v okviru
evropske mreže odprtih telefonskih linij.
Če je treba, se lahko podpre posebne telefonske linije za pomoč otrokom, ki želijo govoriti o nezakonitih in škodljivih internetnih vsebinah.
Za vrednotenje učinkovitosti odprtih linij je treba upoštevati več indikatorjev. Zbrati je treba kakovostne in količinske podatke o delovanju odprtih linij, številu nacionalnih vozlišč, zemljepisni pokritosti v državi članici, številu prejetih prijav, številu in izkušenosti osebja, številu prijav posredovanih javnim organom in IPS-ju, in, kolikor je to mogoče, številu izpeljanih policijskih operacij ter število in vrsto spletnih strani, ki so bile umaknjene iz interneta kot rezultat informacij, ki so jih posredovali uporabniki odprtih linij. Ti podatki morajo biti javni, če je to mogoče, in posredovani pristojnim organom.
Za zagotavljanje učinkovitosti programa
je treba uvesti nove odprte telefonske linije v
vseh
državah članicah in državah kandidatkah, kjer zaenkrat še ne obstajajo. Te
nove odprte telefonske linije
morajo biti hitro in učinkovito vključene v obstoječo evropsko mrežo odprtih telefonskih linij.
Spodbujati je treba hitrejše vzpostavljanje odprtih telefonskih linij.
Treba je podpirati povezave med to mrežo in odprtimi telefonskimi linijami v tretjih državah (zlasti v ostalih evropskih državah, ki so gostiteljice nezakonite vsebine in v katerih ta nastaja) ter tako omogočiti razvoj skupnih pristopov ter prenosa znanja, izkušenj in najboljših praks.
V skladu z nacionalno zakonodajo, kjer je to ustrezno in primerno,
je treba izboljšati mehanizme za sodelovanje med
civilnimi
odprtimi telefonskimi linijami in pristojnimi
organi pregona, vključno z na primer razvojem kodeksov ravnanja za take linije. Kjer je primerno
,
lahko
obstaja potreba po pravnem in tehničnem izobraževanju osebja odprtih telefonskih linij. Obvezno bo aktivno sodelovanje odprtih telefonskih linij pri povezovanju v mrežo in čezmejnih dejavnostih.
Odprte telefonske linije morajo biti povezane s pobudami držav članic, imeti podporo na nacionalni ravni in biti finančno sposobne preživetja za zagotovitev trajnega delovanja po izteku tega programa. Sofinanciranje je predvideno za civilne odprte telefonske linije, ne bo pa
torej
zagotovljeno za odprte telefonske linije, ki jih upravlja policija. Odprte linije morajo uporabnikom jasno razložiti razliko med njihovimi dejavnostmi in dejavnostmi
javnih organov
ter jih obveščati o obstoju alternativnih poti prijavljanja nezakonite
vsebine
.
Za zagotovitev maksimalnega vpliva in učinkovitosti z dostopnimi sredstvi mora mreža odprtih telefonskih linij delovati kar najbolj učinkovito. To je lahko najbolje doseže tako, da se mreži določi koordinacijsko vozlišče; kar bo odprtim telefonskim linijam olajšalo sklenitev dogovora o določitvi razvoja smernic, načinov in postopkov dela na evropski ravni, ki spoštujejo okvire nacionalnih zakonodaj, veljavnih za posamezne odprte telefonske linije.
Koordinacijsko vozlišče bo:
–
spodbujalo omrežje kot celoto, da bi ustvarilo prepoznavnost na evropski ravni in dvignilo ozaveščenost javnosti o njej po celotni Evropski uniji, z zagotavljanjem na primer
enotne identitete in vstopne točke, pri tem pa zagotavljalo enostaven dostop do primernega nacionalnega
kontakta
;
–
vzpostavilo
stike z ustreznimi organi za dokončanje mrežne pokritosti v državah članicah in v državah kandidatkah;
–
izboljšalo operativno učinkovitost mreže;
–
pripravilo smernice najboljših praks za odprte telefonske linije ter jih prilagodilo novim tehnologijam;
–
organiziralo redno izmenjavo informacij in izkušenj med odprtimi telefonskimi linijami;
–
zagotovilo skupen sklad strokovnega znanja za nasvete in spremljanje odprtih telefonskih linij ob začetku delovanja, zlasti v državah kandidatkah;
–
poskrbelo za povezavo z odprtimi telefonskimi linijami v tretjih državah;
–
vzdrževalo tesne delovne
stike
s koordinacijskim vozliščem za osveščanje (glej točko 4 spodaj) za zagotovitev povezanosti in učinkovitosti vseh operacij programa ter zato, da bo javnost bolje poznala odprte telefonske linije;
–
sodelovalo v Forumu za varnejši internet in pri ostalih ustreznih dogodkih z usklajevanjem prispevkov in povratnih informacij odprtih telefonskih linij.
Koordinacijsko vozlišče bo nadzorovalo učinkovitost odprtih telefonskih linij in zbiralo natančne in pomembne statistične podatke o njihovem delovanju (število in vrsta prejetih poročil, izvedeni ukrepi, rezultati itn.).
Ti statistični podatki morajo biti primerljivi po državah članicah
.
Mreža odprtih telefonskih linij mora zagotoviti pokritost in izmenjavo poročil o glavnih vrstah skrb vzbujajočih nezakonitih vsebin – tudi zunaj področja otroške pornografije. Drugačni mehanizmi
in izvedenska
mnenja so lahko potrebna za soočanje z drugimi področji, kakršna so rasistične vsebine. Slednje lahko vključujejo
druge vrste vozlišč
, ki obravnavajo drugačna vprašanja. Ker so finančna in upravna sredstva programa omejena, vsa takšna vozlišča ne bodo nujno prejela denarne podpore, ki bo morda morala biti osredotočena v krepitev vloge koordinacijskega vozlišča na teh
področjih
.
2.
Dejavnost
2: Zoperstavljanje nezaželenim in škodljivim vsebinam
Poleg ukrepov, ki skušajo v osnovi zatreti nezakonite vsebine,
lahko
uporabniki – v primeru mladoletnih odgovorne odrasle osebe – potrebujejo
tehnične pripomočke. Dostop do teh pripomočkov se mora spodbujati
za lastno odločanje o soočanju z nezaželenimi in škodljivimi vsebinami (uporabniško pooblastilo).
Dodatna sredstva je treba nameniti večanju števila dostopnih informacij o uspehih in učinkovitosti programskega orodja in storitev za filtriranje, tako da lahko uporabnik izbira.
Pri teh prizadevanjih so lahko potrošniške organizacije in raziskovalni inštituti dragoceni partnerji.
Sistemi
za ocenjevanje in oznake kakovosti v povezavi s tehnološkimi postopki filtriranja pomagajo uporabnikom izbrati vsebine, ki jih želijo sprejeti, evropskim staršem in vzgojiteljem pa zagotovijo potrebne informacije za sprejemanje odločitev v skladu z njihovimi kulturnimi in jezikovnimi vrednotami.
V skladu z rezultati prejšnjih projektov,
se finančno pomoč lahko dodeli projektom, ki skušajo prilagoditi sistem za ocenjevanje in oznake kakovosti tako, da upoštevajo konvergenco telekomunikacij, avdiovizualnih medijev in informacijske tehnologije, pobudam za samoregulacijo, katerih namen je potrditi zanesljivost samooznačevanja, in storitvam, ki preverjajo natančnost samorazvrstitvenih oznak. Nadaljnje delo je potrebno tudi za spodbujanje ponudnikov vsebin k uporabi sistemov za ocenjevanje in oznak kakovosti.
Zaželeno bi bilo, da bi že
ob razvijanju
novih tehnologij poskušali upoštevati njihove mogoče učinke na varno uporabo s strani otrok, namesto da se s
kakršnimi koli
posledicami novih tehnologij soočamo šele po njihovi vpeljavi. Varnost končnega uporabnika je merilo, ki ga je treba upoštevati skupaj s tehničnimi in komercialnimi vidiki. Eden od načinov za dosego tega bi bilo spodbujanje izmenjave mnenj med strokovnjaki za zaščito otrok in tehničnimi izvedenci.
Vendar je treba upoštevati, da vsak izdelek, razvit za internetno uporabo, ne more biti namenjen temu, da ga uporabljajo otroci.
Program bo zato zagotovil finančna sredstva za tehnične ukrepe,
skladne s potrebami uporabnikov
, ki
jim
bodo omogočili omejitev količine prejetih nezaželenih in škodljivih vsebin ter nadzor nad prejeto nezaželeno nadležno pošto. Ti ukrepi zajemajo:
–
oceno učinkovitosti dostopnih tehnoloških postopkov filtriranja in sporočanje
teh
informacij javnosti
na jasen, preprost način, ki olajša primerjavo;
–
omogočanje lažje izmenjave in koordinacije informacij ter najboljših praks o učinkovitem zoperstavljanju
nezaželenim in škodljivim vsebinam
;
–
ukrepe
za spodbujanje ponudnikov vsebin k večji uporabi sistemov za ocenjevanje vsebin in oznak kakovosti spletnih strani ter za prilagajanje teh sistemov ocenjevanja vsebin in oznak tako, da upoštevajo različne mehanizme, uporabljene za dostavo enake vsebine (konvergenca);
–
če je to potrebno, prispevati k dostopnosti tehnoloških postopkov filtriranja, še zlasti v jezikih, ki niso ustrezno zastopani na trgu. Kjer je to primerno, morajo uporabljeni tehnološki postopki varovati pravico do zasebnosti v skladu z Direktivama 95/46/ES
Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).
in 2002/58/ES.
Vzpodbuja se uporabo tehnoloških ukrepov, ki vzpodbujajo zasebnost. Aktivnosti v tej dejavnosti bodo v celoti upoštevale določbe prihodnje Okvirne odločbe Sveta o napadih na informacijske
sisteme.
Izvajanje
te dejavnosti bo tesno povezano z dejavnostmi spodbujanja varnejšega okolja (samoregulativne dejavnosti) in osveščanja (obveščanje javnosti o sredstvih v zvezi z nezaželeno in škodljivo vsebino).
3.
Dejavnost 3: Spodbujanje varnejšega okolja
V celoti delujoč sistem za samoregulacijo je ključni dejavnik v omejevanju dotoka škodljivih in nezakonitih vsebin. Samoregulacija vključuje številne komponente: posvetovanje in
primerno zastopanost
zadevnih strank; obstoj
kodeksov
ravnanja; obstoj nacionalnih organov, ki lajšajo sodelovanje na ravni Skupnosti; ocena okvirov samoregulacije na nacionalni ravni. Glej okvirne smernice za izvajanje okvira za samoregulacijo za zaščito mladostnikov in človeškega dostojanstva v spletnih avdiovizualnih in informacijskih uslugah na nacionalni ravni
v
Priporočilu 98/560/ES.
Na tem področju bodo na ravni Skupnosti tudi v prihodnje potrebna prizadevanja za spodbujanje evropske industrije interneta in novih spletnih tehnologij pri izvajanju kodeksov ravnanja.
Forum za varnejši internet, razvit v okviru akcijskega programa varnejši internet v letu 2004, bo
postal razpravni
forum, vključujoč predstavnike industrije, organe pregona,
sestavljavci politik, organizacijami uporabnikov (na primer združenja staršev in učiteljev, skupine za zaščito otrok, organi za varstvo potrošnikov, organizacij za civilne in digitalne pravice). Deloval
bo kot tribuna za vzpostavitev izmenjave izkušenj med nacionalnimi samoregulativnimi organi. Omogočal bo izmenjavo mnenj, informacij in izkušenj, s katerimi bo industrija pripomogla k boju proti nezakoniti vsebini.
Forum za varnejši internet bo hkrati služil kot stična točka za razpravo na ravni strokovnjakov ter kot tribuna za vzpostavitev soglasja, posredovanje zaključkov, priporočil, smernic itn. ustreznim nacionalnim in evropskim postajam.
Forum bo zajel vsa področja delovanja ter tako lajšal razprave in spodbujal dejavnosti v zvezi z nezakonitimi, nezaželenimi in škodljivimi vsebinami. Sestajal se bo v okviru plenarnih zasedanj ter
, kjer bo to potrebno zaradi specifičnih vprašanj,
delovnih skupin,
z jasnimi cilji in roki
, in bo kot tak zbirališče akterjev z vseh področij – vključno z vladnimi agencijami in programi, organi za standardizacijo, industrijo, drugimi službami v okviru Evropske komisije, organizacijami uporabnikov (npr. združenja staršev in učiteljev, skupine za zaščito otrok, organi za varstvo potrošnikov
in organizacij za civilne in digitalne pravice
). Forum bo osebam, dejavnim na nacionalni
in evropski
ravni, zlasti tistim, ki so vključene v programe in pobude držav članic, omogočil izmenjavo mnenj, informacij in izkušenj.
Kjer je to primerno, mora Forum za varnejši internet izmenjevati informacije in sodelovati z organizacijami, aktivnimi na sorodnih področjih, kakršna so mrežna in informacijska varnost.
Cilji Foruma za varnejši internet bodo:
1.
Spodbujanje povezovanja v mrežo ustreznih struktur znotraj držav članic in razvijanje povezav s samoregulativnimi organi izven Evrope.
2.
Spodbujanje soglasja in samoregulacije v zvezi z vprašanji, kakršna so ocenjevanje kvalitete spletnih strani, razvrstitev in razširitev tehnik filtriranja in
razširitve na nove oblike vsebin, kakršne so spletne igre in nove oblike dostopov
, kot so mobilni
telefoni
.
3.
Spodbuditi ponudnike internetnih storitev k razvoju kodeksov ravnanja o vprašanjih, kakršna so postopki prepoznave in brisanja na transparenten in vesten način, informacije uporabnikom o varnejši uporabi interneta in obstoju telefonske linije za prijavo nezakonitih vsebin.
4.
Spodbujanje raziskav o učinkovitosti projektov vrednotenja in tehnoloških postopkov filtriranja. Pri teh prizadevanjih so lahko uporabniške organizacije in raziskovalni inštituti dragoceni partnerji.
Rezultati
in ugotovitve projektov v teku in zaključenih projektov, ki jih program sofinancira, bodo vključeni v postopek. Z vzpostavitvijo odprte razprave bo pripomogel k zvišanju ravni osveščenosti ter privabil države kandidatke in druge države zunaj EU, s čimer bo zagotovil mednarodno prizorišče za soočenje s svetovnim problemom. Forum bo tako zagotavljal, da bodo ključna združenja
, kakršna so organizacije uporabnikov (združenja staršev in učiteljev, organizacije za zaščito potrošnikov, organizacije za civilne in digitalne pravice)
, industrija in javni organi obveščeni o pobudah v zvezi z varnejšo uporabo, danih na ravni EU in na mednarodni ravni, da se bodo o njih posvetovali in k njim prispevali.
V Forumu za varnejši internet bodo lahko sodelovale zainteresirane stranke izven EU in tiste iz držav kandidatk. Za zagotovitev rednega dialoga o najboljših praksah, kodeksih ravnanja, samoregulaciji in ocenjevanju kvalitete bo mednarodno sodelovanje okrepljeno z okroglo mizo, povezano s forumom. Komisija bo zagotovila, da bo sinergija z ostalimi forumi in podobnimi pobudami v celoti izkoriščeno.
Lahko se organizira razpis za zbiranje ponudb z namenom vzpostavitve tajništva, ki bo v pomoč Forumu za varnejši internet, in bo med drugim sestavljeno iz strokovnjakov, zadolženih za predlaganje tem v obravnavo, pripravo delovnih dokumentov, vodenje razprav in zapisovanje sklepov.
Druga vrsta dejavnosti, ki lahko pridobi finančno podporo na ravni EU, bi lahko na primer vključevala projekte za samoregulacijo, vzpostavljajoče čezmejne kodekse ravnanja. Na voljo so lahko nasveti in pomoč za zagotovitev sodelovanja na ravni Skupnosti s povezovanjem v mrežo ustreznih organov znotraj držav članic in držav kandidatk ter s sistematičnim pregledovanjem in prijavljanjem ustreznih pravnih problemov in problemov v zvezi s predpisi, za pomoč pri razvoju metod ocenjevanja in potrjevanja samoregulacije, za zagotovitev praktične pomoči državam, ki želijo vzpostaviti organe za samoregulacijo, ter za razvijanje medsebojnih odnosov z organi za samoregulacijo izven Evrope.
4.
Dejavnost 4: Osveščanje
Dejavnosti za osveščanje se morajo osredotočiti na vrsto kategorij nezakonitih, nezaželenih in škodljivih vsebin (vključno na primer na vsebine, ki veljajo kot neprimerne za otroke, rasistične in ksenofobne
vsebine) in, kjer je to primerno, upoštevati sorodna vprašanja
varstva potrošnikov, zaščite podatkov in vprašanja varnosti omrežja in informacij
(virusi/nadležna pošta)
. Ukvarjati se morajo z vsebinami, ki se širijo prek svetovnega spleta, kakor tudi z novimi oblikami interaktivnih informacij in sporočil, ki so se pojavili s hitrim razvojem interneta in mobilne telefonije (npr. storitve vsak z vsakim, širokopasovni video, takojšnje sporočanje, klepetalnice itn.).
Komisija bo še naprej sprejemala ukrepe za spodbujanje gospodarnih načinov za
širitev informacij
velikemu številu uporabnikov, zlasti z uporabo ojačevalnih sistemov in kanalov za elektronsko difuzijo, da bi s tem dosegla želene ciljne skupine.
Komisija lahko uporabi zlasti množična občila in razširjanje informativnih gradiv po šolah in internetnih kavarnah.
Program bo v oporo ustreznim organom, izbranim po opravljenem zbiranju ponudb za prevzem vloge vozlišč za osveščanje v vsaki državi članici in državi kandidatki, ki bodo izvajali dejavnosti in programe osveščanja v tesnem sodelovanju z ustreznimi akterji na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Koordinacijsko vozlišče bo zagotovilo evropsko dodano vrednost. Delovalo bo v tesni povezavi z drugimi vozlišči, da bo zagotovilo izmenjavo najboljših praks.
Organi, ki bi radi delovali kot
vozlišča za osveščanje
, bodo morali prikazati močno podporo svojih nacionalnih oblasti. Imeti morajo jasno opredeljeno pooblastilo za izobraževanje javnosti o varnejši uporabi interneta in novih medijev ali o razbiranju medijev in informacij in morajo razpolagati s potrebnimi finančnimi sredstvi za izvajanje tega pooblastila.
Vozlišča za osveščanje
bodo morala:
–
zasnovati koherentno, dinamično in ciljno usmerjeno kampanjo v najprimernejših medijih, upoštevajoč najboljše prakse in izkušnje drugih držav;
–
vzpostaviti in vzdrževati partnerstvo (formalno ali neformalno) s ključnimi akterji (vladne agencije, tisk in medijske skupine, združenja ponudnikov internetnih storitev,
organizacije uporabnikov, interesne skupine s področja izobraževanja
) ter v svoji državi vpeljati in vzdrževati dejavnosti, povezane z varnejšo uporabo interneta in novih medijev;
–
spodbujati dialog in izmenjavo informacij zlasti med interesnimi skupinami s področij izobraževanja in tehnologije;
–
kjer je primerno,
sodelovati z dejavnostmi
na področjih, povezanih s Programom Varnejši internet plus, na primer na
širših področjih medijev in razbiranja informacij
ali varstva potrošnikov
;
–
obveščati uporabnike o evropskem programskem orodju in storitvah za filtriranje ter o odprtih telefonskih linijah
in sistemih za samoregulacijo
;
–
aktivno sodelovati z ostalimi vozlišči v evropski mreži z izmenjavo informacij o najboljših praksah, sodelovanjem na srečanjih ter oblikovanjem in izvajanjem evropskega pristopa, po potrebi prilagojenega nacionalnim jezikovnim in kulturnim preferencam;
–
zagotoviti skupni sklad strokovnega znanja in tehnične pomoči za začetek delovanja vozlišč za osveščanje (nova vozlišča so lahko pod pokroviteljstvom bolj izkušenega vozlišča).
Za zagotovitev dobrega sodelovanja in visoke učinkovitosti bodo zagotovljena denarna sredstva za
vozlišče v vsaki državi članici
, ki bo skrbelo za zagotavljanje prepoznavnosti na evropski ravni, dobro komunikacijo in izmenjavo izkušenj, tako da bodo pridobljene izkušnje sproti upoštevane (na primer s prilagajanjem gradiva za osveščanje).
Koordinacijsko vozlišče bi moralo:
–
zagotoviti učinkovito komunikacijo ter izmenjavo informacij in najboljših praks v okviru mreže;
–
zagotoviti usposabljanje o varnejši uporabi interneta in novih tehnologij za osebje
vozlišč za osveščanje
(šolanje nosilcev usposabljanja);
–
zagotoviti tehnično pomoč državam kandidatkam, ki želijo razviti dejavnosti za osveščanje;
–
usklajevati določbe o
vozliščih za osveščanje
glede strokovnega znanja in tehnične pomoči za vozišča za osveščanje, ki pričenjajo z delovanjem;
–
predlagati kazalnike in upravljati zbiranje, analizo in izmenjavo statističnih informacij
o dejavnostih
osveščanja za ocenitev njihovega učinka;
–
zagotoviti infrastrukturo za enotno, celovito nadnacionalno odlagališče (spletni portal) za ustrezne informacije ter vire osveščanja in raziskav z lokalnimi vsebinami (ali, kjer je primerno, povezave na lokalne podstrani),
ki lahko vključujejo
kratke novice, članke, mesečna glasila v več jezikih in ki zagotavljajo poznavanje dejavnosti foruma;
–
razširiti povezave z dejavnostmi osveščanja izven Evrope;
–
sodelovati v Forumu za varnejši internet in pri ostalih ustreznih dogodkih z usklajevanjem prispevkov in povratnih informacij mreže za osveščanje.
Raziskave bodo potekale tudi na primerljivi osnovi in preučevale, kako ljudje, in zlasti otroci, uporabljajo nove medije. Nadaljnje delovanje na ravni EU bi lahko na primer vključevalo podporo otrokom prijaznim internetnim storitvam ali nagrado leta za najboljšo dejavnost osveščanja.
PRILOGA II
OKVIRNA RAZDELITEV STROŠKOV
1)
Boj proti nezakonitim vsebinam
25-30 %
2)
Zoperstavljanje nezaželenim in škodljivim vsebinam
10-17 %
3)
Spodbujanje varnejšega okolja
8-12 %
4)
Osveščanje
47-51 %
PRILOGA III
SREDSTVA ZA IZVAJANJE PROGRAMA
1)
Komisija bo program izvajala v skladu s tehnično vsebino, opredeljeno v Prilogi I.
2)
Program bo izvajan s posrednim delovanjem, ki bo obsegalo:
a)
dejavnosti z deljenimi stroški
–
Pilotne projekte in dejavnosti, povezane z najboljšimi praksami. Ad-hoc projekte na področjih, ki so zanimiva za program, vključno s projekti, ki prikazujejo najboljše prakse ali vključujejo inovativne uporabe obstoječih tehnologij.
–
Mreže: mreže, ki združujejo različne zainteresirane strani, za zagotovitev delovanja v okviru celotne Evropske unije ter za lajšanje usklajevalnih dejavnosti in prenosa znanja. Lahko so povezana z dejavnostmi najboljših praks.
–
Praktične raziskave na evropski ravni in na primerljivi osnovi, ki preučujejo, kako ljudje, zlasti otroci, uporabljajo nove medije.
–
Finančna podpora Skupnosti običajno ne bo presegla 50 % stroškov projekta. Organom javnega sektorja so stroški lahko povrnjeni v višini 100 % dodatnih stroškov.
b)
spremljevalne ukrepe
–
Spremljevalni ukrepi bodo prispevali k izvajanju programa ali pripravi bodočih dejavnosti. Izključeni so ukrepi, namenjeni komercializaciji izdelkov, postopkov ali storitev, tržne aktivnosti in pospeševanje prodaje.
–
Primerjalne analize in raziskave mnenj, namenjene pridobitvi zanesljivih podatkov o varnejši uporabi interneta in novih spletnih tehnologij za vse države članice, zbranih na podlagi primerljive metodologije.
–
Tehnične ocene tehnologij, kot je filtriranje, zasnovanih za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih spletnih tehnologij. Ocenjevanje bo upoštevalo tudi dejstvo, ali te tehnologije krepijo spoštovanje zasebnosti ali ne.
–
Študije v oporo programu in njegovim dejavnostim, ki zadevajo zlasti samoregulacijo in delo Foruma za varnejši internet ter pripravo prihodnjih dejavnosti.
–
Tekmovanja, ki nagrajujejo najboljše prakse.
–
Izmenjavo informacij, konference, seminarje, delavnice ali druge sestanke in vodenje dejavnosti v mreži.
–
Dejavnosti, namenjene razširjanju, informiranju in obveščanju.
3)
Izbira dejavnosti z deljenimi stroški bo temeljila na razpisih za predloge, objavljenih na spletni strani Komisije, v skladu z veljavnimi finančnimi določbami.
4)
Vloge za pomoč Skupnosti morajo, kjer je to primerno, vsebovati finančni načrt, v katerem so našteti vsi elementi financiranja projektov, vključno s finančno podporo, za katero se zaprosi Skupnost, in kakršni koli drugi zahtevki ali finančna pomoč iz drugih virov.
5)
Spremljevalni ukrepi se bodo v skladu z veljavnimi finančnimi določbami izvajali prek javnih razpisov.
