KONČNO
A6-0286/2007
20.7.2007
POROČILO
o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti
(2006/2228(INI))
Odbor za promet in turizem
Poročevalka:
Inés Ayala Sender
PE 384.260v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.......................................................................................................................8
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................13
POSTOPEK..............................................................................................................................16
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti
( 2006/2228(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju nove lizbonske strategije, pri uspešnem izvajanju katere je učinkovit logistični sistem osnovno načelo, ter sklepov Sveta o prispevku prometnega sektorja k lizbonski strategiji,
– ob upoštevanju vmesnega pregleda bele knjige o prometu iz leta 2001 ( KOM(2006)0314 ), ki vključuje poglavje o prometni logistiki kot sredstvu za inteligentno mobilnost,
– ob upoštevanju sporočila Komisije o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti ( KOM(2006)0336 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o prispevku k spomladanskemu Evropskemu svetu 2007 v zvezi z lizbonsko strategijo
Sprejeta besedila , P6_TA(2007)0040 . ,
– ob upoštevanju predloga in smernic Komisije ter mnenj Parlamenta o strukturnih in kohezijskih skladih ter o sedmem okvirnem programu za raziskave,
– ob upoštevanju sklepov predsedstva z dne 9. marca 2007 o podnebnih spremembah,
– ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. decembra 2006 o sporočilu Komisije o logistiki tovornega prometa v Evropi,
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropski politiki na področju logistike
UL C 97, 28.4.2007, str. 16. ,
– ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ( A6-0286/2007 ),
A. ker ukrepi, ki se od leta 2001 izvajajo v okviru skupne evropske prometne politike, ne zadostujejo več za soočanje z novimi gospodarskimi, družbenimi in okoljskimi izzivi,
B. ker se prometni in logistični sektor še naprej razvija kot pomembna veja gospodarstva v storitvenem sektorju in odpira možnosti za zaposlovanje,
C. ker je uspešna in učinkovita prometna logistika kot sestavni del prometnega sistema EU potrebna za gospodarsko uspešnost in konkurenčnost, najboljšo izrabo virov, ustvarjanje novih delovnih mest, varstvo okolja in izboljšanje varnosti in zaščite,
D. ker je logistični sektor bistven za socialno, gospodarsko in ozemeljsko kohezijo ter boljše vključevanje odročnih področij in regij v razširjeni EU,
1. odobrava omenjeno sporočilo o logistiki tovornega prometa v Evropi in podpira posvetovanja z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, da se poišče rešitve za obstoječa ozka grla;
2. podpira namen Komisije, da jeseni leta 2007 predstavi akcijski načrt za logistiko tovornega prometa, ki mora logistiko uvrstiti na politični dnevni red in izboljšati njeno prepoznavnost z osredotočanjem na njen potencial, privlačnost in koristnost;
3. prepoznava interes v povezovanju logistike in somodalnosti, ki ga vzpostavlja Komisija, s tem ko to povezavo opredeljuje kot obravnavanje vsake vrste prometa posebej in njeno integracijo v logistične verige, ter da je treba vse vrste prometa spodbujati k delovanju v skladu s konkurenčnim in trajnostnim standardom;
Poenostavitev upravnega bremena
4. ugotavlja, da je logistika predvsem poslovna dejavnost; vendar meni, da javni organi lahko odigrajo določeno vlogo in delujejo kot spodbujevalci, zlasti glede izboljševanja okvira za večmodalni tovorni promet;
5. priznava pomen razvoja upravljanja po načelu „vse na enem mestu“ v sektorju, da se poveča učinkovitost, zmanjša birokracijo in zniža stroške;
6. pozdravlja namen Komisije, da preuči podrobnosti in dodano vrednost uvedbe enotnega prevoznega dokumenta, kot modela v EU, za ves prevoz blaga, ne glede na način; vendar meni, da mora takšen dokument prevoznim podjetjem zagotoviti jasno pravno varnost in nadomestiti številne obstoječe prevozne dokumente;
7. poziva Komisijo, naj okrepi delo pri poenostavitvi postopkov v zvezi z ladijskim prometom na kratke razdalje in pri uresničevanju koncepta pomorskih avtocest; prav tako zagovarja dodatne predloge za celinske plovne poti na podlagi pobude NAIADES; poziva, naj se v bližnji prihodnosti imenuje evropski koordinator, da bo obravnaval pomorske avtoceste, ki so vključene med prednostne projekte vseevropskega prometnega omrežja;
8. podpira razpravo, ki jo je Komisija začela ter jo spodbudila s svojo zeleno knjigo z naslovom Prihodnji pomorski politiki Unije naproti: evropska vizija za oceane in morja ( KOM(2006)0275 ) v zvezi s prihodnjim Skupnim evropskim pomorskim prostorom, ter poziva Komisijo, naj pripravi predloge, v katerih se kabotaža znotraj Skupnosti srednjeročno ne obravnava več kot mednarodni prevoz;
Inteligentni prometni sistemi
9. ugotavlja pomen naprednih informacijskih in komunikacijskih sistemov ter razvoja „inteligentnega prometa“ za logistiko, zlasti prek Galilea in drugih pobud EU, npr. SESAR (evropski sistem upravljanja zračnega prometa), ERTMS (evropski sistem železniške signalizacije), RIS (rečne informacijske službe), SafeSeaNet ter inovativnih sistemov prepoznavanja in sledenja;
10. poudarja pomen inteligentnih prometnih sistemov za izboljšanje učinkovitosti vseh vrst prometa ter spodbuja uporabo teh sistemov kot prednostno nalogo v EU, pri čemer se posebno pozornost nameni njihovi popolni interoperabilnosti in zagotovi enako dostopnost do njih, zlasti kar zadeva mala in srednje velika podjetja;
11. poudarja pomen razvoja e-tovora kot sredstva za zmanjšanje birokracije, pospeševanje postopkov ter zagotavljanje možnosti racionalizacije in zmanjšanja števila obrazcev, ki jih je treba izpolniti, zlasti pri čezmejnem tovornem prometu;
12. vztraja, da sta za polno delovanje inteligentnih prometnih sistemov na ravni EU bistveni večja skladnost in interoperabilnost med starimi in novimi sistemi;
13. priznava, da je treba razvoj inteligentnih prometnih sistemov ustrezno financirati in podpreti s primernimi programi usposabljanja, pri katerih se posebno pozornost nameni zagotavljanju popolnega dostopa malih in srednje velikih podjetij;
Infrastruktura in naložbena politika
14. obžaluje vpliv stališča Sveta o financiranju vseevropskega prometnega omrežja na razvoj logistike tovornega prometa v EU; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj izkoristijo priložnost, ki jo ponuja razprava o financiranju politik EU 2008-2009, da dokončno razrešijo stalen problem nezadostnega financiranja skupne prometne politike, zlasti kar zadeva projekte vseevropskih prometnih omrežij in inteligentnih prometnih sistemov; predlaga, da se v prihodnjih odločitvah glede financiranja vseevropskih prometnih omrežij upošteva dodana vrednost logistike;
15. za pospešitev oživljanja evropskih železnic in s tem povečanje njihove zmogljivosti za prenos tovora poziva Komisijo, da načrtuje in razvije namenski železniški sistem in predstavi pobude za njegovo uresničitev, pri čemer naj se osredotoči predvsem na čezmejne koridorje in razvoj intermodalnih vozlišč; prav tako poziva države članice, da na nacionalni ravni podprejo takšno pobudo;
16. prosi Komisijo, naj v okviru akcijskega načrta zagotovi razširjanje najboljših praks pri financiranju logistike, na primer različnih pobud za uporabo javno-zasebnega sofinanciranja, možnosti, ki jih ponujata Evropska investicijska banka in Evropski investicijski sklad ter strukturnih instrumentov; poziva Komisijo, naj poskuša rešitve, ki se trenutno razvijajo za srednje- in dolgoročne projekte EU, kot je Galileo, razširiti na druge infrastrukturne projekte;
Usposabljanje in privlačnost poklicev v logistiki
17. pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava usposabljanje in vseživljenjsko učenje kot prednostno nalogo, ter podpira predlog o oblikovanju skupnih standardov usposabljanja in meril uspešnosti na prostovoljni osnovi, pa tudi medsebojno priznavanje usposobljenosti, znanja in pristojnosti vsega osebja, ki dela v prometu in logistiki;
18. vztraja, da je trenutno pomanjkanje kvalificiranega osebja na področju logistike na vseh ravneh in v vseh sektorjih mogoče preseči z zagotavljanjem primernega usposabljanja in temu ustreznega izboljšanja privlačnosti poklica;
Mestni promet
19. podpira namen Komisije, da sprejme zeleno knjigo o mestnem prometu in poziva k vključitvi poglavja o mestni logistiki s posebnim poudarkom na razširjanju najboljših praks;
Standardizacija
20. poziva Komisijo, naj po izčrpnem posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi ter v luči tehnoloških sprememb in trenutnih okoliščin pripravi poglobljeno študijo o primernosti različnih standardov uteži in mer v sektorju tovornega prometa;
21. vztraja, da bi moral akcijski načrt za logistiko podpirati inovativno logistiko, somodalnost ter varnejšo in trajnostno mobilnost; predlaga, da bi Komisija dovoljevala uporabo tovornih vozil s težo 60 ton, in sicer le na določenih cestah v državah članicah ter na njihovo zahtevo; meni, da je treba pri ocenjevanju tovrstnih zahtev ustrezno upoštevati zlasti dejavnike, kot so obstoječa infrastruktura in varnostni zadržki;
Zaščita
22. ugotavlja, da je zaščita prevoza tema, ki jo namerava Komisija obravnavati v svojem akcijskem načrtu; vztraja, da bi morali ukrepi, ki jih je treba sprejeti, zagotavljati najvišjo raven zaščite in obenem krepiti položaj EU na mednarodni ravni; vendar sočasno poudarja potrebno po uravnoteženem razmerju med varnostnimi postopki in prostim pretokom blaga, na kar je opozorila tudi Komisija;
23. ugotavlja, da akcijski načrt verjetno ne bo ustrezno obravnaval zaščite tovornega prometa pred tatvinami, ropi in ugrabitvami; vztraja, da je treba sprejeti ukrepe za boj proti organiziranemu kriminalu, zlasti na čezmejnih območjih in pri mednarodnem tovornem prometu, ki vključuje tretje države;
Načrtovanje
24. poziva države članice, naj pripravijo nacionalne akcijske načrte za logistiko tovornega prometa v sklopu splošnega okvira akcijskega načrta EU;
25. podpira predlog Komisije o vzpostavitvi „fokusnih skupin“ za obravnavo ozkih grl, vendar poudarja, da ta dejavnost ne sme biti omejena na ločeno preučevanje vrst, brez izdelanega splošnega pregleda; v zvezi s tem poudarja, da imajo upravne strategije, namenjene spodbujanju večje izrabe zmogljivosti flote in nemotene uporabe infrastrukture, precejšen potencial za trajnostno logistiko tovornega prometa;
26. poziva k tesnemu in trajnemu sodelovanju vseh zainteresiranih strani na področju prevoza in logistike tako na nacionalni kot na evropski ravni, da se med drugim obravnava praktična odprava sedanjih ozkih grl;
27. poziva Komisijo, da na evropskem logističnem forumu, ki naj poteka vsako leto, razpravlja o prihodnjih izzivih in možnih rešitvah za logistiko tovornega prometa v Evropi;
Statistika
28. poziva Komisijo, naj kolikor je le mogoče pohiti z razvojem posodobljene in učinkovite statistične baze podatkov za logistiko EU, ki bo omejena na učinkovite in bistvene podatke ter ne bo vključevala nobenih nepotrebnih naporov zadevnih podjetij, ter naj pri tem pazi, da evropski industriji ne naloži dodatnih zahtev v zvezi s poročanjem;
29. zlasti poziva, naj se doseže napredek pri določitvi skupnih merskih enot in dogovorjeni terminologiji za statistične namene v državah članicah ter pri zagotavljanju izčrpnejših podatkov o premikih zabojnikov;
30. poudarja pomen prostega pretoka blaga v Skupnosti in zato prosi Komisijo, naj poveča svoja prizadevanja za spodbujanje pravilnega izvajanja in izvrševanja obstoječih uredb in direktiv;
o
o o
31. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
OBRAZLOŽITEV
Ozadje
Logistika je načeloma proces načrtovanja, izvajanja in nadzorovanja uspešnega in učinkovitega pretoka blaga, storitev in s tem povezanih podatkov informacij s kraja porekla do kraja porabe. Ne glede na to splošno opredelitev pa ima učinkovita in trajnostna logistika pomemben, pa čeprav pogosto skrit vpliv na vsakdanje življenje vseh evropskih državljanov. Njen potencial kar se tiče izboljšanja kakovosti življenja je na mnogo področjih na lokalni in globalni ravni precejšen.
Čeprav je logistika predvsem naloga industrije, morajo državni organi sodelovati pri ustvarjanju ugodnega okolja, iskanju rešitev za obstoječa ozka grla in izboljšanju ozaveščenosti ljudi o pozitivnem potencialu tega sektorja. Glede na pravkar omenjeno je namen Komisije, da pripravi evropski akcijski načrt za logistiko transportnega prevoza, nadvse dobrodošel.
Logistika transporta je pomemben dejavnik razvoja evropske rasti in konkurenčnosti. Logistika ima ključno vlogo pri zagotavljanju učinkovitega delovanja gospodarstva EU in predstavlja približno 13 % bruto domačega proizvoda v EU, če upoštevamo dejavnost kot celoto. Obenem pa logistični stroški (prevoz in skladiščenje) v povprečju predstavljajo 10–15 % končnega stroška končnega izdelka v Evropi. Gospodarski učinek logistike je ogromen.
Glede na pričakovano stopnjo rasti tovornega prometa – približno 50 % v obdobju 2000– 2020 – bo vloga logistike v prihodnosti še bolj pomembna pri doseganju učinkovitega, trajnostnega, dostopnega in varnega prevoznega sistema. V tem obsegu logistika bistveno prispeva k lizbonskim ciljem.
Tudi vpliv prometa na okolje je velik, saj nanj odpade 20 % celotne porabe primarne energije v Evropi, 98 % katere temelji na fosilnih gorivih. Glede na sklepe Evropskega sveta z dne 9. marca 2007, ki predvidevajo
· zmanjšanje porabe energije v EU za 20 % v primerjavi s projekcijami za leto 2020,
· zmanjšanje emisij toplogrednih plinov za najmanj 20 % do leta 2020 v primerjavi z letom 1990,
· zavezujoč cilj 20 % deleža obnovljive energije v okviru splošne porabe energije v EU do leta 2020,
· zavezujoč minimalni cilj 10% deleža biogoriv v okviru splošne porabe bencina in dizelskega goriva v prometu v EU do leta 2020,
mora tudi prometni sektor sodelovati pri izvajanju teh sklepov.
Ob upoštevanju razmer je potrebno povečati učinkovitost. Glede na svojo vlogo v tovornem prometu ima lahko logistika osrednjo vlogo pri prizadevanjih za zmanjšanje emisij ogljika in drugih ciljih ter pri skupnih ukrepih za zmanjšanje podnebnih sprememb. Zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in odvisnosti od goriv je eden od glavnih ciljev Evropske unije;
Vzpostavitev enotnega trga v Evropski uniji in globalizacija trgovine sta povzročila rast prometnega in logističnega sektorja ter povečala njegov gospodarski pomen. Praksa „dostave ravno ob pravem času“ je prav tako prispevala k porastu dejavnosti v sektorju. Tovorni promet v EU25 se je v obdobju 1995–2004 povečal za 28 % (merjeno v milijardah ton/km). To prekaša rast BDP.
Povečanje tovornega prometa predstavlja izziv in ustvarja priložnosti. Zato je Komisija objavila posvetovalni dokument o logistiki za pospeševanje tovorne intermodalnosti, bolj formalno leta 2006 pa še sporočilo Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Logistika tovornega prometa v Evropi - ključ do trajnostne mobilnosti“( KOM(2006)0336 končno).
Komisija namerava na osnovi teh pobud določiti okvirno strategijo za logistiko tovornega prometa in nato še letos predlagati akcijski načrt za logistiko tovornega prometa. Pričujoče samoiniciativno poročilo in priložena resolucija bosta v pomoč pri oblikovanju akcijskega načrta, saj izražata prednostne naloge Parlamenta in pomisleke v zvezi z razvojem politike na področju logistike v Evropski uniji. 12. decembra 2006 je Svet sprejel zaključke v zvezi s sporočilom Komisije in na splošno podprl njen pristop.
Ob istem času in vzporedno s tem je Komisija začela vmesni pregled bele knjige o prometu. Vaša poročevalka zagotavlja, da se stališči Parlamenta o logistiki tovornega prometa in o vmesnem pregledu bele knjige o prometu dopolnjujeta.
Prednostne naloge, ki jih je določila Komisija
Po mnenju Komisije je logistika tovornega prometa predvsem poslovna dejavnost, njena vloga pa naj bi pomagala zagotoviti ustrezne okvirne pogoje. Komisija je v tem okviru in po posvetovanjih določila prednostne naloge in konkretna področja za ukrepanje. To so: določitev in razrešitev ozkih grl, uporaba inteligentnih prevoznih sistemov, vključno z e-tovorom, usposabljanje na področju logistike, statistika, uporaba infrastrukture, opravljanje storitev, pospeševanje in poenostavitev večmodalnih verig in standardov natovarjanja.
Glede ozkih grl Komisija trdi, da je treba vzpostaviti skupino informacijskih točk, ki bi jo sestavljali predstavniki držav članic, izvajalci logističnih storitev in uporabniki, da se s pomočjo izboljšane komunikacije in organizacije ter po potrebi regulativnih ukrepov in izboljšanja infrastrukture določi in razreši ozka grla.
Komisija priznava pomen komunikacijskih tehnologij in se zavzema za skupne standarde in večjo interoperabilnost sistemov. Na tem področju bodo imeli pozitiven vpliv programi Galileo, SESAR, RIS in SafeSeaNet itd., logistika tovornega prometa pa bo še naprej prednostna naloga v sedmem okvirnem programu. E-tovor je treba razvijati v glavnem z namenom zagotavljanja rešitev „vse na enem mestu“ in zmanjševanja administrativnega dela.
Glede usposabljanja Komisija preučuje spodbujanje razvoja vzajemnega priznavanja spričeval za izvajalce logistike tovornega prevoza na prostovoljni ravni.
Komisija si prizadeva razviti ustrezne metodologije za statistične kazalnike, ki jih trenutno primanjkuje v logistiki tovora v EU.
Komisija priznava, da je treba sedanjo infrastrukturo optimalno izkoristiti, delno z izboljšanjem učinkovitosti pretovarjanja. Kjer je to potrebno, je treba prek vseevropskega prometnega omrežja in strukturnih in kohezijskih skladov zagotoviti novo infrastrukturo.
Komisija tudi predlaga, da se izvajanje storitev izboljša z določitvijo evropskih meril uspešnosti, pospeševanjem interoperabilnosti v železniškem omrežju in spodbujanjem posebnih koridorjev za železniški tovorni promet.
Komisija si prizadeva za upravljanje po načelu „vse na enem mestu“ in za vzpostavitev „večmodalnih“ regulativnih struktur na globalni ravni, namenjenih premagovanju razdrobljenosti obveznosti. Ponovno tudi pregleduje standarde intermodalnih nakladalnih enot.
Ugotovitve glede pristopa Komisije
Splošne ugotovitve
Poročevalka pozdravlja sporočilo Komisije in se veseli, da bo akcijski načrt za logistiko predložen Parlamentu. Pred obravnavo posameznih ukrepov, predlaganih v poročilu, pa je treba opozoriti na nekatere točke, ki jih sporočilo ne upošteva v celoti. Poleg splošnega gospodarskega učinka logistike tovora se vaša poročevalka močno zaveda pomena logistike tovora pri doseganju lizbonskih ciljev. Brez učinkovitega logističnega sektorja ne bodo doseženi cilji rasti in zaposlovanja, ki bi naredili EU bolj privlačno za vlagatelje in delavce. Poročevalko skrbi, da se med pripravo akcijskega načrta ni upoštevalo te širše perspektive, pa tudi njenega potenciala na področju zmanjševanja okoljskih vplivov.
Celotni obseg stroškov in dobičkov, ki jih prinaša „dostava ravno ob pravem času“, je treba še oceniti. Logistična politika ne sme biti utemeljena na predpostavki, da je treba to prakso pospeševati ali razširiti brez ocene o dejanskih stroških, povezanih z zastoji, varnostjo in okoljsko škodo.
Ravnovesje med načini prevoza, ki ga predlaga novi koncept somodalnosti, bodo v veliki meri določali relativni stroški uporabnika posameznega načina. Zato je zelo pomembno, da se vsi dejanski stroški posameznega načina vključijo v ceno njegove uporabe. Glede tega bi bilo poučno pogledati, kaj so na področju somodalne logistike dosegle druge države, na primer Švica. Vaša poročevalka meni, da je razvit in uspešen sektor tovornega prometa ključen za uspeh celotne prometne politike in ciljev, navedenih v beli knjigi o prometu. Na logistično politiko zato ni mogoče gledati kot na neobvezen dodatek k prometni politiki, ampak je ključnega pomena za gospodarski, okoljski in družbeni napredek v prometnem sektorju.
Logistika je bistvenega pomena tudi za učinkovito vključevanje oddaljenih regij v razširjeni Evropi, tako z gospodarskega kot z družbenega zornega kota, ta vidik pa v sporočilu ni neposredno omenjen.
Posebne ugotovitve
Vaša poročevalka bi rada posvarila pred pristopom k razrešitvi ozkih grl, ki se razlikuje glede na način prevoza. S tem želi povedati, da so lahko splošni razlogi za ozko grlo, ki se pojavijo na primer v pristanišču, večplastni, in da morebiti niso povezani le zmogljivostjo pristanišča ali s pomorskim sektorjem. Pri vzpostavitvi informacijskih točk in pri obravnavi splošnega vprašanja ozkih grl bi se morala Komisija izogibati togemu sektorskemu pristopu.
Če se uporabljajo različni načini prevoza, kot se to nujno dogaja v dobavni verigi, je treba uravnotežiti položaj najšibkejših načinov (ki so še vedno slabše zastopani, vendar imajo višji potencial rasti: železnice in celinske plovne poti) in za to so potrebni ukrepi. S tem je povezan predlog o omrežju storitev železniškega tovornega prometa in posebnem koridorju za železniški tovorni promet, ki ga poročevalka podpira. Vendar je treba opozoriti, da Komisija ne omenja vseevropskega prometnega omrežja. Zmanjšanje financiranja za to omrežje v okviru finančne perspektive 2007-2013 pomeni, da so od sedaj naprej v ospredju čezmejni prednostni projekti. Čas je tudi, da se odstrani zadnje geografske ovire, ki še motijo prosti pretok, tj. v Alpah in Pirenejih, z jasnim izboljšanjem prepustnosti. Če države članice ne bodo sorazmerno povečale nacionalne naložbe v vseevropsko prometno omrežje, je negotovo, ali lahko program prispeva k logistiki tovornega prometa, kot zahtevata evropsko gospodarstvo in okolje. Brez omenjenega vlaganja ni videti, da bi se odpravila ozka grla, ki nastajajo zaradi omejitev infrastrukture.
Za razvoj logistične politike sta potrebna boljši pretok informacij in statistična podlaga. Trenutna statistična podlaga sploh ne zagotavlja zanesljivih podatkov o gospodarskem učinku logistike tovornega prometa v Evropi in postavlja snovalce politike in industrijske panoge v slabši položaj. Vaša poročevalka pričakuje, da bo Komisija čim hitreje nadaljevala postopek v zvezi s svojim predlogom o oblikovanju ustreznih metodologij in kazalnikov, saj mora vsaka politična pobuda temeljiti na zanesljivih kazalnikih delovanja v sektorju.
Naslednje področje za ukrepe, ki ga je Komisija ustrezno določila, je usposabljanje na področju logistike. Vaša poročevalka podpira predlog o razvoju vzajemnega priznavanja spričeval za izvajalce logistike tovornega prevoza. To bi bilo treba izpeljati v sodelovanju s strokovnimi delavci in izvajalci ter ustanovami, ki trenutno izvajajo usposabljanje, usklajenost spričeval pa bi predstavljala jasno prednost za delodajalce in zaposlene. Tu ne gre pozabiti, da je v skladu s strokovnim mnenjem, ki je bilo Odboru predstavljeno na mini predstavitvi o logistiki, uspešen ukrep v 45 odstotkih odvisen od ljudi in v 10 odstotkih od infrastrukture. Usposabljanje je bistvenega pomena za učinkovit logistični sektor. Res pa je, da usposabljanje in pobude za njegovo širitev in izboljšanje ne smejo biti omejeni na delavce na poslovodnih in vodilnih položajih. S tem so povezane očitne in široko razširjene težave z zaposlovanjem v tem sektorju in te je po mnenju poročevalke možno premagati le z izboljšanjem socialnih in delovnih pogojev na vseh ravneh.
Poročevalka je prepričana, da v sporočilu Komisije ni dovolj poudarka na potrebi po inteligentnem prometu. Tehnični razvoj, na katerega se nanaša, in potreba po skupnih standardih sta pomembna, vendar pa je za dejansko uresničitev razvoja „inteligentnega“ prometa, razširitev evropske arhitekture na vse države članice ter uvedbo interoperabilnosti vseh sistemov potrebno spremeniti sistem financiranja.
Potrebne so nadaljnje študije o vprašanju standardiziranih zabojnikov. Predlog ( KOM(2004)0361 končno) v vsakem primeru čaka na skupno stališče Sveta, čeprav je bil predložen Parlamentu v prvo obravnavo, pri kateri je bil poročevalec naš kolega Ulrich Stockmann. Čeprav je morda na prvi pogled to koristno za prevoz po celinskih plovnih poteh, ostaja dejstvo, da so v mnogih sektorjih, na primer železniškem, prepričani, da predlog Komisije takšen kot je ne odraža vsakdanje resničnosti in da standardizacija zakonodaje, ki jo predlaga Komisija, ne bo pospešila logistike in prenosa med načini prevoza.
Po drugi strani pa utegne obstajati tveganje, da bodo drugi standardi največjih trgovinskih blokov, kot sta Kitajska ali ZDA, dejansko postali norme. In podobno, čeprav je na splošno sprejeto, da bi učinkovitejša uporaba cestnega prometa zmanjšala stroške in okoljsko škodo, je očitno, da bi omogočanje uporabe cest 60-tonskim tovornjakom obseg prometa povečalo, ne pa zmanjšalo, saj bi se znižali stroški na kilometer ceste, kar bi privlačilo še več cestnih prevoznikov tovora.
Zaključek
Komisija je ravnala prav, ko je s svojim sporočilom sprožila razpravo o logistiki tovora in začela pripravljati specifične predloge za ukrepe, zlasti glede usposabljanja, statistike in optimizacije uporabe infrastrukture. Pobuda je dragocena, če se bo le razvijala na osnovi tesnega posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in če bo povezana s širšimi političnimi premisleki o lizbonskih ciljih in pregledu prometne politike. Ne smemo predpostavljati, da se bo ta proces končal z nadaljnjimi zakonodajnimi predlogi, čeprav bi to morebiti bilo na nekaterih področjih najboljša izbira. Primerno je, da Komisija ukrepa na nekaterih področjih, saj ima pomembno vlogo moderatorja pri razvijanju skupnih standardov usposabljanja in izboljšanju statistične podlage. Na drugih področjih, kot so standardi nakladalnih enot ali velikost tovornjakov, pa je treba že pripravljene predloge skrbno politično pregledati in tako zagotoviti, da bodo dejansko izboljšali logistiko tovornega prometa, brez nezaželenih okoljskih in drugih stroškov. Vaša poročevalka se veseli predložitve napovedanega akcijskega načrta Komisije Parlamentu proti koncu tega leta.
28.3.2007
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za promet in turizem
Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti
( 2006/2228(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Satu Hassi
POBUDE
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za promet in turizem, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. Meni, da mora delovanje na ravni EU:
(a) se osredotočiti na ukrepe, za katere so nedvomno pristojne institucije EU, ne pa na vprašanja subsidiarnosti ali ukrepe, ki so predvsem naloga industrijskih izvajalcev,
(b) prednostno podpreti logistiko prometa, kadar je to v skladu z belo knjigo o evropski prometni politiki za leto 2010 in njenim vmesnim pregledom, zlasti povečanje trajnosti prometnih sistemov v gospodarskem smislu, glede izpolnjevanja socialnih standardov ter glede njihovega vpliva na globalno in lokalno okolje,
(c) postaviti logistiko v novih državah članicah ter programsko in strojno opremo, potrebno za povezave železniškega in vodnega prometa s sosednjimi državami na osrednje mesto v trajnostni evropski prometni in industrijski politiki,
(d) obravnavati postopno internalizacijo zunanjih socialnih in okoljskih stroškov v prometnem sektorju kot priložnost za spodbujanje logistike prometa, kar bi moralo voditi v boljšo uporabo cestne in železniške infrastrukture, kot kaže primer dobrega ravnanja v Švici (taksa za težka tovorna vozila glede na nosilnost),
(e) nameniti pozornost velikim koristim, ki bi jih s poenostavitvijo logističnih postopkov dosegli na področju gospodarske učinkovitosti in varstva okolja,
(f) nameniti pozornost zagotavljanju večje učinkovitosti, boljše uporabe in višje stopnje zasedenosti/uporabe obstoječih voznih parkov in obstoječe infrastrukture ter povečanju vloge in potenciala malih in srednje velikih podjetij v programih EU, kot sta Marco Polo in pobuda kombiniranih nakladalnih enot (ILU),
(g) združiti konvencionalne sisteme za izmenjavo informacij med prometnimi sektorji v splošne standarde za večjo učinkovitost logistike,
(h) nameniti pozornost vplivu stroškov dostopa do inteligentnih prometnih sistemov na MSP,
(i) se v okviru gostejše mreže kombiniranih povezav in vozlov osredotočiti na tista logistična orodja, ki prispevajo k prehodu na železniški in vodni promet in s tem zmanjšujejo odvisnost prometnega sektorja od nafte in njegov vpliv na podnebje.
POSTOPEK
Naslov
Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti
Št. postopka
2006/2228(INI)
Pristojni odbor
TRAN
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
ITRE 28.9.2006
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Pripravljavka mnenja Datum imenovanja
Satu Hassi 4.10.2006
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
26.2.2007
27.3.2007
Datum sprejetja
27.3.2007
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
45
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jan Březina, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Eugenijus Maldeikis, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Alexander Alvaro, Konstantin Dimitrov, Avril Doyle, Matthias Groote, Satu Hassi, Eija-Riitta Korhola, Lambert van Nistelrooij, Esko Seppänen, Hannes Swoboda
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
POSTOPEK
Naslov
Logistika tovornega prometa v Evropi
Št. postopka
2006/2228(INI)
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
TRAN
28.9.2006
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
ITRE 28.9.2006
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
ENVI 3.10.2006
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Inés Ayala Sender 5.9.2006
Nadomeščeni/-a poročevalec/-ka
Obravnava v odboru
19.12.2006
07.5.2007
26.6.2007
Datum sprejetja
12.7.2007
Izid končnega glasovanja
+
-
0
39
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Michael Cramer, Arūnas Degutis, Christine De Veyrac, Luis de Grandes Pascual, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Mathieu Grosch, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Erik Meijer, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Silvia-Adriana Ţicău
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zsolt László Becsey, Johannes Blokland, Philip Bradbourn, Anne E. Jensen, Rosa Miguélez Ramos, Salvatore Tatarella, Corien Wortmann-Kool
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Edite Estrela
Datum predložitve
20.7.2007
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
