P6_TA(2006)0123
Ministrska konferenca STO v Hongkongu
A6-0051/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije v Hongkongu ( 2005/2247(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju ministrske deklaracije šeste ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (STO), sprejete dne 18. decembra 2005 Dokument številka 05-6248, oznaka dokumenta WT/MIN(05)/DEC.
,
–
ob upoštevanju sklepnih deklaracij parlamentarne konference STO ob zaključku zasedanj v Hongkongu od 12. do 15. decembra 2005 in v Bruslju od 24. do 26. novembra 2004,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o pripravah na šesto ministrsko konferenco STO v Hongkongu Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0461 .
,
–
ob upoštevanju sklepov Sveta o razvojni agendi STO iz Dohe po izredni seji Sveta za zunanje zadeve v Luksemburgu dne 18. oktobra 2005 (13378/05),
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2005 o oceni pogajalskega kroga iz Dohe po sklepu generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0182 .
,
–
ob upoštevanju sklepa generalnega sveta STO z dne 1. avgusta 2004 Dokument št. 04-3297, oznaka dokumenta WT/L/579.
,
–
ob upoštevanju ministrske deklaracije STO iz Dohe z dne 14. novembra 2001 Dokument št. 01-5859, oznaka dokumenta WT/MIN/(01)/DEC/1.
,
–
ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij z dne 15. decembra 1999 o tretji ministrski konferenci STO v Seattlu UL C 296, 18.10.2000, str. 121.
, z dne 13. decembra 2001 o zasedanju STO v Katarju UL C 177 E, 25.7.2002, str. 290.
in z dne 25. septembra 2003 o peti ministrski konferenci STO v Cancúnu UL C 77 E, 26.3.2004, str. 393.
–
ob upoštevanju Sutherlandovega poročila "Prihodnost STO: obravnavanje institucionalnih izzivov novega tisočletja" Poročilo posvetovalnega odbora generalnega direktorja Supachaija Panitchpakdija, STO, december 2004.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2005 o predlogu Uredbe Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0066 .
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0051/2006 ),
A.
ker večstranski trgovinski sistem, ki ga pooseblja STO, prispeva k večji pravičnosti, varnosti, transparentnosti in stabilnosti mednarodne trgovine in k boljšemu usmerjanju globalizacije s pomočjo večstranskih pravil in ukrepov ter sodnih poravnav sporov, pri tem pa dobijo prednost zadeve, povezane s trajnostnim razvojem, in človekove pravice,
B.
ker so se na ministrski konferenci v Dohi z dne 9.-14. novembra 2001 vse članice STO zavezale, da bodo sodelovale pri razvojnem pogajalskem krogu, katerega osrednji namen je spodbujanje pravičnega in bolj razvoju naklonjenega trgovinskega sistema, ki bo temeljil na večstranskih pravilih,
C.
ker bi lahko uspešen zaključek pogajalskega kroga iz Dohe, ki bi resnično omogočil nadaljnje odpiranje trga in strožja večstranska pravila, bil pomemben dejavnik pri spodbujanju svetovne gospodarske rasti, razvoja in zaposlovanja, ki lahko učinkovito prispeva k vključevanju držav v razvoju v svetovno gospodarstvo,
D.
ker ima EU že vse od začetka vodilno vlogo v pogajalskem krogu iz Dohe in ker je ponudila pomembne in verodostojne rešitve na vseh pogajalskih področjih, vključno s kmetijstvom, medtem ko druge razvite države in napredne države v razvoju niso pokazale enake prožnosti in ravni pripravljenosti za prevzem odgovornosti,
E.
ker bo uspešen zaključek pogajalskega kroga pomemben dejavnik pri doseganju hitrejše rasti, zaposlenosti in konkurenčnosti v EU ter uresničevanju ciljev Lizbonske strategije,
F.
ker sta bila v Hongkongu določena dva roka, in sicer: april 2006 za dosego sporazuma o vseh načinih in julij 2006 za predložitev osnutkov časovnih načrtov,
G.
ker napori, da bi pogajalski krog iz Dohe zaključili v dogovorjenem roku, to je v letu 2006, ne smejo ogroziti cilja, ki je kar najboljši in uravnotežen izid pogajanj v smeri razvojnih ciljev, opredeljenih v ministrski deklaraciji iz Dohe,
H.
ker bi neuspešen zaključek pogajanj v letu 2006 lahko povzročil razpad pogajalskega kroga iz Dohe, kar bi posledično lahko ogrozilo kredibilnost večstranskega trgovinskega sistema in njegov premik k dvostranskim in regionalnim trgovinskim sporazumom, ki pogosto povečujejo neravnovesja med razvitim in nerazvitim svetom,
I.
ker mora pogajalski krog iz Dohe doseči izid, naklonjen razvoju, na vseh pogajalskih področjih, predvsem v interesu revnejših in ranljivih držav v razvoju,
J.
ker se države v razvoju nahajajo v povsem različnih situacijah: nekatere države sprejemajo obveznosti in so hkrati deležne posebne in diferencirane obravnave, sorazmerne z njihovo stopnjo razvoja ter splošno in sektorsko konkurenčnostjo, medtem ko najmanj razvitim in izpostavljenim državam ni treba sprejemati nobenih obveznosti,
K.
ker se EU mora odzvati na zahteve po liberalizaciji trgovine v kmetijstvu na način, ki zagotavlja trajnost, konkurenčnost in večnamenski značaj kmetijskega sektorja v EU,
L.
ker je bil dosežen dogovor o končnem datumu - letu 2013 - odprave izvoznih subvencij za kmetijstvo, na področju domače podpore in dostopa do trga pa ni bil dosežen primerljiv napredek,
M.
ker je EU daleč največja uvoznica kmetijskih proizvodov iz držav v razvoju,
N.
ker je zaščita geografskih označb še naprej ključnega pomena za EU, ki ima konkurenčno prednost za številne visokokakovostne regionalne proizvode,
O.
ker je dostop na trg nekmetijskih izdelkov (NAMA) za EU, pa tudi za države v razvoju, velika pridobitev, saj velik delež njihove trgovine predstavljajo industrijski izdelki, za katere pri trgovanju z drugimi državami v razvoju veljajo velike carinske ovire,
P.
ker je dostop do trga otežen tudi s pomembnimi netarifnimi ovirami,
Q.
ker na področju storitev pogajanja še niso prinesla zadovoljivih rezultatov; ker je cilj, za katerega si prizadeva EU, nadaljnja liberalizacija, s tem da se ne ohranijo samo cilji nacionalnih politik članic STO in njihova pravica do samostojnega urejanja javnih storitev; temveč upoštevajo tudi posebne potrebe držav v razvoju,
R.
ker bi izpopolnitev pravil STO v zvezi s trgovinskimi olajšavami, izvozom pod ceno in drugimi pravili koristila vsem članicam STO, saj bi izboljšala pravno varnost, znižala stroške trgovinskih transakcij in preprečila zlorabo in pretirano zaščito,
S.
ker sta proces globalizacije in vloga STO pogosto napačno predstavljena in razumljena in ker se pojavlja potreba po večji odgovornosti in transparentnosti znotraj STO,
1.
ponovno izraža svojo zavezanost večstranskemu pristopu k trgovinski politiki in podporo STO kot poroku za mednarodno trgovino, ki temelji na pravilih; poudarja, da bi neuspeh večstranskih pogajanj in premik k dvostranskim/regionalnim sporazumom vodil v neuravnotežen proces liberalizacije in neenakomeren razvoj, ki bi bil uničujoč predvsem za najmanj razvite države;
2.
obžaluje počasno napredovanje dosedanjih pogajanj in že vnaprej nizko zastavljene cilje ministrske konference v Hongkongu; ugotavlja, da nizko zastavljeni cilji lahko preprečijo, da bi pogajalski krog iz Dohe dosegel pomembne rezultate; poziva Komisijo, da pripravi alternativni akcijski načrt v primeru, da bodo pogajanja v Dohi neuspešna; vendar upa, da bo ministrska deklaracija utirala pot uspešnemu zaključku pogajalskega krogana
vseh
ključnih področjih;
3.
je prepričan, da se morajo vsi glavni akterji, vključno z EU, ZDA in razvijajočimi se gospodarstvi, bolj prizadevati za spodbujanje skupinskega napredka; poziva vse članice STO, zlasti razvite in naprednejše države v razvoju, da se konstruktivno vključijo v dejanska pogajanja, da bi dosegli uspešen zaključek; poziva zlasti EU, da med nedvomno zapletenimi in težkimi pogajanji v prihodnjih mesecih celotno pozornost nameni doseganju bolj svobodnih in pravičnejših svetovnih trgovinskih odnosov;
4.
poudarja, da je treba v okoliščinah, v katerih v celotnem poteku pogajalskega kroga številni roki niso bili spoštovani, cilj za leto 2006 preprosto doseči;
5.
ponovno izraža svojo veliko podporo ideji, da je razvoj osrednji del razvojne agende iz Dohe, ter poziva razvite države in naprednejše države v razvoju, da storijo vse za izpolnitev visoko zastavljenih ciljev v deklaraciji iz Dohe ter s tem zagotovijo, da bo nov krog pogajanj o trgovini predvsem razvojni krog;
6.
vztraja, da se krog ne sme osredotočiti le na vprašanja kmetijstva in da je zato treba vsa ključna pogajalska področja obravnavati vzporedno, enako kot samostojna pogajanja in s podobno visoko zastavljenimi cilji ter odločenostjo prispevati k razvoju;
7.
pozdravlja povečano stopnjo organizacije in samozavesti, ki so ju dosegle države v razvoju (zlasti G90 in G20);
8.
poudarja, da obveznosti, ki jih je sprejela Komisija na kmetijskih pogajanjih v okviru STO, ne morejo preseči okvira trenutno veljavnih določb skupne kmetijske politike (SKP) ali pogajalskega mandata;
9.
meni, da je treba v sedanji ponudbi Komisije ohraniti njeno pogojnost v okviru programa iz Dohe za razvoj in tudi možnost umika med pogajanji, če ostali partnerji STO ne bi predložili zadovoljivih ponudb;
10.
ponovno poudarja potrebo po tem, da se spoštuje večnamenski značaj kmetijstva EU;
11.
podpira pravico kmetov do dostopa do tradicionalnih vrst semen;
12.
opozarja, da je zaradi reforme SKP v letu 2003 EU močno zmanjšala domačo podporo, ki izkrivlja trgovino, in zahteva, da se ostali trgovinski partnerji dejansko zavežejo v tej smeri; pozdravlja omejitev t.i. box shiftinga v ministrski deklaraciji z zavezo k skupnemu zmanjšanju domače podpore, ki izkrivlja trgovino;
13.
opozarja na pomembnost Luksemburškega sporazuma o reformi SKP in zato vztraja, da je nujno opredeliti ukrepe iz "zelene skrinje", v kateri so proizvodno nevezana sredstva;
14.
poudarja pomen ponudbe EU, da bi do leta 2013 odpravili sistem izvoznih nadomestil, in vztraja, da morajo države članice STO istočasno narediti enak premik na področju izvoznih kreditov, državnih trgovinskih podjetij in pomoči v hrani; poudarja, da je leto 2013 zadnji rok za ta proces, in poziva h koncentriranju zajetnega dela znižanj v prvi polovici obdobja izvajanja; podpira stališče Komisije, da bi odprava izvoznih subvencij morala biti izražena v smislu vrednosti;
15.
pozdravlja občuten napredek pri doseganju sporazuma o okviru za določitev novih protidampinških ukrepov na področju pomoči v hrani, ki ni nujna pomoč v izrednih razmerah in predstavlja skrito obliko izvoznih subvencij, kot tudi vzpostavitev t.i. 'safe box-a' za izvzem dobronamerne nujne pomoči;
16.
predlaga neodvisno revizijo vseh oblik pomoči mednarodni trgovini (izvozni krediti, sistemi garancij, državna podjetja, pomoč v hrani itd.); predlaga, da je cilj revizij razlikovanje med humanitarnimi vidiki, ki so predmet javnega nadzora, in vidiki, ki izkrivljajo pravila o konkurenci v mednarodni trgovini in ki jih je treba odpraviti;
17.
meni, da je dostop do trga pomemben dejavnik pri pogajanjih in izvajanju reforme SKP; nadalje meni, da je v takšnih okoliščinah treba ceniti splošni okvir zmanjšanja carin glede na trud, ki so ga vložili vsi člani STO na različnih področjih kmetijskega pogajanja, in glede na trud, ki ga je vložila EU na področju notranje podpore in izvozne konkurence, pri čemer se pusti možnost, da se uvoznim izdelkom določi enake pogoje kot domačim izdelkom;
18.
ugotavlja, da je za dostop na trg potrebna določena stopnja prožnosti z uporabo formule znižanja tarif na eni in določitve občutljivih proizvodov na drugi strani; pozdravlja opredelitev posebnih izdelkov in posebnih varovalnih mehanizmov, ki ustreza potrebam držav v razvoju ter jim daje določen manevrski prostor za zagotavljanje varne hrane in preživetja kmetov; s tem v zvezi opozarja na določitev enotnega niza posebnih kazalcev;
19.
pozdravlja sporazum, s katerim bodo države v razvoju do leta 2006 odpravile izvozne subvencije za bombaž, vendar poudarja, da to že zahteva nedavna odločitev STO o poravnavi spora, in ugotavlja, da tovrstne subvencije predstavljajo le majhen delež subvencij, ki jih ZDA dajejo pridelovalcem bombaža;
zato poudarja, da je pomembno doseči pozitivne rezultate pri zmanjševanju in ukinitvi svojih domačih subvencij;
pozdravlja dostop na trg, prost carin in kvot, za izvoz bombaža iz najmanj razvitih držav; vendar opozarja na omejen učinek takšnih ukrepov; meni, da je treba ukrepe podpreti s programi strukturnih reform za kmete in industrijo v prizadetih regijah EU ter z razvojnimi ukrepi za pomoč državam v razvoju s strani Svetovne banke, Mednarodnega monetarnega sklada, programa OZN za razvoj in drugih mednarodnih organizacij;
20.
poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti, da bi uvedla 'razvojni okvir' za najmanj razvite države v kmetijska pogajanja , da bi slednja obravnavala varnost hrane in zaposlovanje na podeželju, ki sta glavni vprašanji pri izkoreninjanje revščine;
21.
ugotavlja, da mora EU okrepiti odnose z državami, s katerimi deli skupno vizijo kmetijstva, zlasti z državami skupine G10 in državami Afrike, Karibov in Pacifika (AKP); v tej zvezi meni, da mora biti odprtje trga Skupnosti, ki izhaja iz novih obvez, v prvi vrsti namenjeno najmanj razvitim državam in državam AKP; opozarja, da se morajo v celoti upoštevati problemi v zvezi z zmanjševanjem preferencialnih marž, ki so jih te države deležne;
22.
meni, da mora biti vsaka koncesija, dodeljena državam v razvoju ali najmanj razvitim državam, pogojena s strogim spoštovanjem pravil o izvoru in z mehanizmom za preprečevanje prakse tristranske trgovine;
23.
obžaluje, da ni bil dosežen nikakršen napredek pri vzpostavitvi registra za vina in žgane pijače ter tudi ne pri zaščiti geografskih označb za druge izdelke; opozarja, da so ti elementi bistveni za vsestransko sprejemljiv izid pogajanj;
24.
poziva k prizadevanjem za kar najboljše in uravnotežene rezultate pogajanj o pristopu na trg nekmetijskih izdelkov (NAMA), kar bi resnično zagotovilo nove možnosti dostopa na trg, vključno s trgovino jug-jug, in sicer z znatnim znižanjem do sedaj uporabljenih stopenj, ob upoštevanju posebne in diferencirane obravnave, ki jo zahtevajo ranljive države v razvoju; vztraja, da povezava, izpostavljena v ministrski deklaraciji, med pričakovanji pri dostopu na trg kmetijskih izdelkov in dostopu na trg nekmetijskih izdelkov pomeni znižanje uporabljenih stopenj; poziva napredne države v razvoju, naj sorazmerno s svojo stopnjo razvoja prevzamejo svoj delež odgovornosti, in poudarja, da mora izid odražati sporazumno sprejeto načelo o nepopolni vzajemnosti;
25.
pozdravlja sporazum o uporabi švicarske formule za znižanje tarif; vendar poudarja, da določitev mnogovrstnih količnikov ne sme zmanjšati usklajevalnega učinka takšne formule; podpira upoštevanje sektorskih pobud v tistih sektorjih, ki so izvozno zanimivi za EU;
26.
priznava, da je treba še veliko narediti za določitev podrobnosti in zaključek pogajanj; poudarja tudi, da je treba težke odločitve o zmanjšanju tarif sprejeti do 30. aprila 2006 in pri tem upoštevati tako število kot tudi vrednost koeficientov;
27.
ugotavlja tudi, da morajo vsi trgovinski partnerji tudi odpraviti svoje neupravičene netarifne ovire, saj netarifne ovire ovirajo dostop na trg in lahko izničijo morebitne koristi, ki izhajajo iz znižanja tarif; sočasno pa morajo ohraniti potreben manevrski prostor za varovanje interesov, ki niso povezani s trgovino; poziva h krepitvi prizadevanj pri pospeševanju mednarodne standardizacije in vzajemnega priznavanja; obžaluje, da na tej točki v Hongkongu ni bil dosežen nikakršen napredek;
28.
je zaskrbljen nad zaostajanjem pri poteku pogajanj na področju storitev in poziva k intenzivnejšim pogajanjem, tako na dvostranski kot večstranski ravni, ob upoštevanju interesov šibkih in ranljivih gospodarskih sistemov in brez slabšanja njihovega položaja z zahtevo po liberalizaciji dodatnih storitvenih sektorjev; ugotavlja, da STO spreminja strukturo pogajalskih metod Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS); vztraja pri potrebi po pravočasni presoji vpliva; pozdravlja dejstvo, da je bil rok za oddajo večstranskih zahtev konec februarja 2006 upoštevan, in meni, da gre pri tem za pozitivno znamenje za nadaljnji potek pogajanj;ponovno poudarja, da liberalizacija ne sme poseči na področja osnovnih javnih storitev, kot so zdravstvene, izobraževalne in avdiovizualne storitve;
29.
izraža zaskrbljenost glede dejstva, da vmesni roki za dosego uspešnega zaključka pogajanj o storitvah ne sovpadajo z roki, določenimi za dovršitev načinov in predložitev osnutka časovnih načrtov na področju kmetijstva in dostopa na trg nekmetijskih izdelkov ter da lahko različni roki otežijo doseganje uravnoteženega izida na vseh ključnih področjih;
30.
vztraja, da EU v okviru STO nadaljuje s poudarjanjem pomena liberalizacije storitev in odpiranja trgov, kot so v finančnem, turističnem in trgovinskem sektorju, ki so pomembni za evropsko gospodarstvo;
31.
poudarja napredek, ki je bil storjen pri raziskovanju razmerij med trgovino, dolgom in financami, in poziva Komisijo, naj v svoje večstranske in dvostranske zahteve do svojih trgovinskih partnerjev v STO vključi nove in boljše obveznosti v okviru sporazuma GATS glede finančnih storitev, zato da se zagotovi, da liberalizacija trgovine, zlasti glede finančnih storitev, koristi vsem udeleženim stranem;
32.
ugotavlja, da so se vse članice STO pri pripravi nove zakonodaje strinjale, da bodo našle rešitve, ki čim manj izkrivljajo trgovino, in s tem v zvezi poudarja, kako pomembno je da EU prevzame vodilno vlogo;
33.
še enkrat poudarja, da mora uspešen zaključek pogajanj temeljiti na zavezanosti dejanskim koristim razvoja na vseh pogajalskih področjih, kar je še posebej v interesu najmanj razvitih držav, in da mora prispevati k doseganju razvojnih ciljev tisočletja za leto 2015, odpravi revščine, pravičnejši razdelitvi koristi globalizacije, boljšemu dostopu do trga za države v razvoju ter diverzifikaciji njihovih gospodarstev, brez oslabitve najbolj občutljivih gospodarskih sektorjev v teh državah;
34.
pozdravlja paket razvojnih ukrepov, sprejetih v Hongkongu, čeprav ti niso povsem izpolnili pričakovanj; obžaluje, da dostop na trge brez carin ali omejevalnih kvot za izdelke iz najmanj razvitih držav izključuje 3 % tarifnih postavk ter tako zmanjšuje koristi za najmanj razvite države, saj so izključeni nekateri njihovi ključni izdelki; poziva vse razvite države in napredne države v razvoju, naj sledijo modelu, ki ga ponuja EU s svojo pobudo "vse razen orožja" in ki najmanj razvitim državam zagotavlja popolni dostop na trg popolnoma brez carin in omejevalnih kvot; poziva EU in najmanj razvite države, naj si skupaj prizadevajo, da se najmanj razvitim državam v razvitih in naprednih državah v razvoju omogoči dostop na trg popolnoma brez carin in omejevalnih kvot;
35.
obžaluje počasen napredek pri reševanju pomembnih vprašanj v zvezi z ukinjanjem preferencialov; meni, da je treba v okviru teh pogajanj reševati tudi vprašanja v zvezi z ukinjanjem trgovinskih preferencialov in padajočimi cenami surovin; poziva Komisijo, da po ukinitvi obstoječega sistema ureditve med EU in državami AKP pozitivno pripomore k opredelitvi in predlogu možnih novih rešitev, tako na bilateralni kot multilateralni ravni, v zvezi s stabilizacijo cen surovin;
36.
meni, da mora posebna in diferencirana obravnava predstavljati sestavni del sporazumov STO; meni, da je nadaljnje postopno odpiranje trga jug-jug, predvsem regionalna trgovina in zavezanost strožjim večstranskim pravilom, koristno za gospodarski razvoj in vključevanje držav v razvoju v svetovno gospodarstvo;
37.
poudarja pomen ustrezne tehnične pomoči državam v razvoju, da bodo lažje oblikovale svoje tržne interese, se uspešno vključile v pogajanja, sprejele nove obveze, se prilagodile reformam in učinkovito izvajale pravila STO; poudarja tudi potrebo po spodbujanju šibkih in ranljivih gospodarstev, da trgovino vključijo v svojo nacionalno razvojno politiko in v strategije zmanjšanja revščine, brez ogrožanja drugih razvojnih ciljev; podpira širitev 'pomoči za trgovino' na države v razvoju, ki potrebujejo pomoč pri izgradnji zmogljivosti za izrabo prednosti, ki izhajajo iz izboljšanega dostopa do trga in pravil trgovanja, s ciljem krepitve njihove trgovinske in izvozne zmogljivosti, razširitve proizvodne osnove in nadomeščanja carinskih virov z drugimi fiskalnimi viri;
38.
poziva EU, da zagotovi financiranje pomoči za trgovino, najavljene v Hongkongu, z novimi sredstvi, in sicer v okviru dopolnitve finančne perspektive, ter da ne preusmeri sredstev, že namenjenih za druge razvojne pobude, kot so na primer razvojni cilji tisočletja; hkrati poziva k večji usklajenosti med različnimi donatorji pomoči;
39.
pozdravlja sklep generalnega sveta STO z dne 6. decembra 2005 o predlogu spremembe Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS), katerega namen je izboljšanje dostopa držav v razvoju do zdravil;
40.
pozdravlja dosedanji napredek pri pogajanjih o trgovinskih olajšavah; poziva k sprejetju večstranskih obvez za zagotavljanje večje pravne varnosti, zlasti na področju ukrepov trgovinske zaščite in pravil o ponarejanju, kot tudi za poenostavitev in posodobitev trgovinskih postopkov; še zlasti poudarja pomen usmerjene tehnične pomoči na tem področju;
41.
poziva h krepitvi mehanizmov uveljavljanja STO v okviru Sporazuma TRIPS, ki so potrebni v boju proti trgovini s ponarejenimi izdelki in nespoštovanju patentnih pravic EU; potrjuje, da je zaščita evropske intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, še naprej eno od najbolj pomembnih vprašanj, ki jih je treba obravnavati v okviru STO; s tem v zvezi pozdravlja dejstvo, da bo EU s 1. aprilom 2006 v Pekingu namestila patentnega uradnika; opozarja, da imajo ponarejeni izdelki, ki pridejo v državo, negativen učinek na davčne prihodke v razvitih državah ter prispevajo k financiranju organiziranega kriminala na mednarodni ravni in zmanjšanju spodbud za izume in inovacije v vseh državah ter posledično ogrožajo velika vlaganja evropskih industrij v visokotehnološke izdelke in storitve;
42.
poziva Komisijo, da v pogovorih z drugimi trgovinskimi partnerji jasno izpostavi, da EU zavrača vsakdanje kršenje pravil STO, zlasti na področju intelektualne lastnine, piratstva izdelkov in netarifnih trgovinskih ovir;
43.
poziva k večji disciplini na področju protidampinških in drugih pravil, da bi se preprečila zloraba ukrepov trgovinske zaščite in hkrati ohranila zakonita uporaba in učinkovitost tovrstnih instrumentov;
44.
vztraja, da se prepovejo vse oblike dampinga in se opredelijo kot izvozi po cenah, nižjih od povprečnih celotnih proizvodnih stroškov, ob upoštevanju vseh vrst subvencij pri proizvodnji in prodaji ter navzkrižnih subvencij;
45.
ugotavlja potrebo po večji usklajenosti in večji povezanosti trgovinskega in okoljskega prava oziroma politike; poziva k napredku na področju trgovanja z okoljskimi dobrinami in k pojasnitvi razmerja med pravili STO in večstranskimi okoljskimi sporazumi;
46.
vztraja, da je treba v okviru pogajalskega kroga iz Dohe upoštevati tudi netrgovinska vprašanja, na primer socialna, okoljska in kulturna;
47.
poziva Komisijo, naj na prihodnjih pogajanjih skrbno preuči netrgovinske zadeve (dobro počutje živali in okolje) s področja kmetijstva;
48.
poudarja, da bodo evropski kmetje žrtve očitnega izkrivljanja konkurence, če za uvožene izdelke ne bodo veljali enaki predpisi kot za domače izdelke;
49.
z ozirom na vedno večji pomen socialne dimenzije v trgovinskih odnosih obžaluje, da vprašanje glede krepitve sodelovanja med STO in Mednarodno organizacijo dela (ILO) ponovno ni bilo vključeno v ministrsko deklaracijo; je trdno prepričan o pomembnosti standardov za moderni trgovinski sistem; ponovno poudarja svoja dolgoletna prizadevanja za podelitev statusa opazovalca ILO v okviru STO in izraža veliko podporo vzpostavitvi skupnega stalnega foruma ILO-STO o tem vprašanju;
50.
ponovno poziva h koreniti reformi STO in k boljši integraciji STO v splošni okvir procesa odločevanja na svetovni ravni; poziva k večjemu usklajevanju in povezovanju vseh mednarodnih institucij, dejavnih na področju trgovine in razvoja, vključno z organizacijami OZN, pristojnimi za človeški razvoj, zdravje in okolje; poziva vse članice STO, da Svetovni trgovinski organizaciji zagotovijo nedvoumno pooblastilo za okrepljeno sodelovanje;
51.
podpira pogajanja o izboljšanju učinkovitosti in transparentnosti mehanizma za reševanje sporov, med drugim z izboljšanimi pravili in postopki za sestavo odborov, obravnavo vprašanja časovnega zaporedja, spodbujanjem razvoja ureditev nadomestil, krepitvijo pravic tretjih oseb, podelitvijo pooblastila za vrnitev pritožbenemu organu STO in olajšanjem dostopa za države v razvoju; pri svojih odločitvah upošteva okoljsko in socialno zakonodajo ter človekove pravice;
52.
ugotavlja, da v primeru javnih naročil ostajajo investicije, konkurenca in transparentnost pomembna področja pogajanj znotraj STO;
53.
predlaga pogajalcem EU v okviru STO, da začnejo z izoblikovanjem stališča EU o energiji, ki bi prineslo večjo zanesljivost oskrbe ter več tržne sile na področje energije, ki zajema industrijsko uporabo na področju energije, olajšanje vlaganj v države v razvoju in odpravo dvojnega oblikovanja cen in drugih oblik omejitve izvoza in dajatev, ki ogrožajo preživetje mnogih industrij v EU;
54.
opozarja, da mala in srednje velika podjetja (MSP) predstavljajo temelj gospodarstva EU in držav v razvoju; vendar pa njihova udeležba v svetovnem trgovinskem sistemu zahteva, da se jasno opredelijo pravice do zasebne lastnine, da se določijo natančne meje monopolnih rent in da se omenjene pravice dejansko izvajajo ter tako spodbujajo vlaganja malih in srednje velikih podjetij v raziskave in inovacije; predlaga, naj si trgovinska politika EU prizadeva zmanjšati tveganja mednarodne trgovine in vlaganj za mala in srednje velika podjetja, in sicer tako, da močno poveča dostop na trg novih držav z dejansko odpravo tarifnih in netarifnih ovir v teh državah, odpravi omejitve za evropske komercialne dejavnosti (vlaganja, ustanavljanje, pravica do trgovanja) ter da v okviru STO vzpostavi okrepljene mehanizme mediacije za hitro in učinkovito obravnavanje netarifnih ovir;
55.
predlaga, da se večja pozornost nameni gospodarskemu in socialnemu napovedovanju, da bi lahko ocenili gospodarske in socialne učinke mednarodnih trgovinskih sporazumov, tako s količinskega kot kakovostnega vidika; meni, da je pomoč pri procesu odločanja bistvena tako pri pogajanjih kot pri napovedovanju gospodarskih posledic sporazumov, ki lahko vplivajo na države članice in določene sektorje gospodarstva;
56.
poudarja pomen spodbujanja javne in politične podpore večstranskemu trgovinskemu sistemu STO; ugotavlja, da imajo podjetja upravičen interes za sodelovanje pri oblikovanju politik, ki vplivajo na njihovo poslovanje, ter da je sodelovanje različnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, ključnega pomena za delovanje STO; vseeno poudarja, da imajo prednostne naloge podjetij in nevladnih organizacij nesorazmeren vpliv na politični program STO in da bi lahko imele večjo vlogo pri oblikovanju končnega dokumenta od demokratično izvoljenih poslancev; poziva Komisijo, naj natančno pregleda vlogo podjetij in nevladnih organizacij v pogajalskem procesu; poziva k večji transparentnosti in zmanjšanju posebnih ugodnosti za podjetja in nevladne organizacije; poudarja potrebo po boljšem informiranju javnosti in doslednejšem upoštevanju javnega mnenja; s tem v zvezi ponovno poudarja parlamentarno razsežnost, ki pomembno prispeva h krepitvi demokratične odgovornosti STO in odprtosti do državljanov;
57.
poudarja potrebo po institucionalnih reformah za izboljšanje delovanja STO, med drugim na podlagi priporočil iz zgoraj navedenega Sutherlandovega poročila;
58.
poudarja pomen dela parlamentarne konference o STO in krepitve demokratične dimenzije STO; vendar ugotavlja, da pogajalci STO premalo upoštevajo njene sklepne deklaracije; priznava prizadevanja pogajalcev EU za vključevanje parlamentarne konference o STO, vendar obžaluje pomanjkanje prizadevanj drugih pogajalcev STO;
59.
izraža pripravljenost, da preko različnih stikov, ki jih članice lahko vzdržujejo z ustreznimi telesi v državah, s katerimi ima EU skupne interese, pozitivno prispeva k pogajalskemu procesu;
60.
pozdravlja močan duh enotnosti med tremi glavnimi institucijami EU, navzočimi v Hongkongu, in poudarja prednosti ohranjanja tesnega sodelovanja med njimi v teh ključnih mesecih pogajanj; poziva Svet in Komisijo, da še naprej zagotovita ustrezno vključevanje Parlamenta in ga v celoti obveščata o strategiji EU po Hongkongu in napredku pogajanj, tudi med naslednjim srečanjem generalnega sveta STO v Ženevi;
61.
poudarja pomembnost, da je Evropski parlament zastopan na vseh srečanjih STO, na katerih pride do večjega napredka v pogajanjih in katerih se udeležujejo ministri, ne pa zgolj ob uradnih ministrskih konferencah; zato zahteva, da se majhna delegacija poslancev Evropskega parlamenta smiselno vključi v srečanja, ki se v Ženevi skličejo z namenom upoštevanja rokov, postavljenih v deklaraciji iz Hongkonga na 30. april 2006 in 31. julij 2006; poziva Svet, naj razširi vabilo na takšno delegacijo poslancev Evropskega parlamenta, da kot opazovalci sodelujejo vsaj na enem od sestankov Odbora 133, do katerega bo prišlo v Ženevi ob koncu aprila 2006; poziva Komisijo, naj podpre to pobudo in zagotovi, da bodo poslanci Evropskega parlamenta med svojim bivanjem v Ženevi ustrezno obveščeni glede napredka v pogajanjih;
62.
ponovno poudarja pomen parlamentarne dimenzije STO za krepitev demokratične legitimnosti in transparentnosti pri pogajanjih v okviru STO, saj so lahko poslanci pomembna vez z državljani, zlasti kot vir informacij in odzivov na njihova vprašanja; pozdravlja izid zasedanja parlamentarne konference o STO v Hongkongu; poziva Komisijo in Svet, naj dejavno podpreta navedbo v končnem dokumentu kroga iz Dohe, ki poudarja vlogo zakonodajalcev pri določanju trgovinske politike;
63.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic, držav pristopnic in držav kandidatk, generalnemu direktorju STO in predsedniku Medparlamentarne unije.
