14.6.2010 B7-0355/2010 PREDLOG RESOLUCIJE ob zaključku razprave o izjavah Sveta in Komisije
v skladu s členom 110(2) poslovnika
o potrebni krepitvi gospodarskega upravljanja
Guy Verhofstadt
,
Lena Ek
v imenu skupine ALDE
PE441.937v01-00 B7‑0355/2010 Resolucija Evropskega parlamenta o potrebni krepitvi gospodarskega upravljanja
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju neuradnega srečanja Evropskega sveta 11. februarja 2010,
– ob upoštevanju javnega posvetovanja na pobudo Komisije o EU 2020 ter njegovih rezultatov (SEC(2010)116),
– ob upoštevanju ocene Komisije o lizbonski strategiji (SEK (2010)114),
– ob upoštevanju dokumenta Evropskega sveta z naslovom Sedem korakov za evropsko strategijo za rast in delovna mesta,
– ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2010 o EU 2020,
– ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker bi morala strategija Evropa 2020 spodbujati gospodarsko rast in ustvarjati delovna mesta, saj so štiriodstotni padec BDP, upad industrijske proizvodnje in skupaj več kot 23 milijonov brezposelnih žensk in moških socialno in gospodarsko vprašanje,
B. ker do sedanje finančne krize v določenih državah članicah Evropske unije ne bi prišlo, če bi spoštovale pravila iz pakta stabilnosti in rasti,
C. ker morajo države članice povečati gospodarsko storilnost z uvedbo strukturnih reform, da bi zmanjšale javno porabo in birokracijo, povečale odgovornost državljanov, spodbudile podjetništvo in inovacije, prilagodile zakonodajo malim in srednje velikim podjetjem ter omogočile ljudem, da bi čim bolje izkoristili svoje zmogljivosti in ne bi bili več odvisni od socialne pomoči,
Evropski finančni stabilizacijski mehanizem za zagotovitev stabilnosti evroobmočja – pomemben prvi korak
1. meni, da je dogovor o ustanovitvi evropskega finančnega stabilizacijskega mehanizma z 9. maja, da bi pomagali državam evroobmočja in tistim zunaj njega, ki imajo finančne težave, odločilni trenutek v evropski zgodovini, vendar obžaluje, da so evropski snovalci politike izgubili več mesecev in milijarde evrov, ker niso prej odločno ukrepali;
2. meni, da je dogovor pomemben prvi korak, da se Evropski uniji zagotovi trden in trajnosten okvir za monetarno politiko; verjame, da je za uspeh tega programa odločilno, ali bodo lahko države članice s finančnimi težavami preoblikovale svoje trge dela, uredile svoje finančne sektorje, izboljšale produktivnost in pospešile davčne prilagoditve;
3. opominja Komisijo in države članice, da bo Evropski parlament moral dati svoje soglasje, če bosta Komisija in Svet želela povečati reševalni sklad na mednarodnih kapitalskih trgih;
4. poudarja, da nedavni dogodki kažejo, da evroobmočje potrebuje odločnejše upravljanje gospodarstva; poudarja, da je monetarni steber brez socialno-ekonomskega stebra obsojen na neuspeh;
Evropska unija mora biti bolje pripravljena na prihodnje krize
5. pozdravlja predloge Komisije za srednje in dolgoročno okrepitev upravljanja evroobmočja, da bi preprečili ponovitev sedanje krize valute;
6. poziva Komisijo, naj v evroobmočje vključi okrepljen mehanizem sankcij (na primer uvrstitev na sramotilni steber, odvzem volilne pravice, zmanjšanje subvencij iz strukturnih skladov in finančne kazni), da bi države članice prisilila k upoštevanju pravil iz pakta stabilnosti in rasti;
7. poziva k oblikovanju evropskega denarnega sklada, v katerega bi države evroobmočja prispevale v skladu z velikostjo svojega BDP in s plačilom kazni, primernih njihovemu primanjkljaju in dolgu; vsaka država članica bi lahko črpala iz evropskih monetarnih skladov do višine zneska, ki ga je v preteklosti vložila, če pa bi država potrebovala dodatne vire ali jamstva, bi morala sprejeti prilagojen program reform, ki bi ga nadzirala Evropska komisija;
8. meni, da potrebuje evroobmočje skupni trg evroobveznic, da bi zmanjšali razpon v donosu državnih obveznic in poenostavili način dostopanja držav članic do skladov; poudarja, da mora veliko držav članic urediti svoje javnofinančne ter občutno zmanjšati ravni primanjkljaja in dolga;
9. poudarja, da je treba povečati pristojnosti Eurostata; meni, da morajo biti odprte in pregledne statistične informacije pogoj za dostopanje do strukturnih skladov;
10. poudarja potrebo po skupnem evropskem nadzorniku za mikro in makrobonitetni nadzor, ki bi učinkovito nadzoroval to področje;
11. poziva Evropsko komisijo, naj poenostavi dodeljevanje sredstev in poskrbi, da bodo razpoložljiva v krajšem času, da bi se bolje spoprijeli s krizo;
Struktura upravljanja strategije Evropa 2020 je še vedno prešibka
12. meni, da bi morala biti sedanja strategija drznejša, da ne bo doživela enake usode kot lizbonska strategija, ki je bila neuspešna zaradi šibke strukture upravljanja, pomanjkanja odgovornosti ter premajhne osredotočenosti in preglednosti;
13. zato globoko obžaluje, da Komisija in Svet nista okrepila strukture upravljanja strategije Evropa 2020, ne glede na odločno zahtevo Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 10. marca 2010 o strategiji Evropa 2020;
14. ponovno poudarja, da je bila odprta metoda usklajevanja pri gospodarski politiki neuspešna, zato jo je treba nadomestiti z zavezujočimi ukrepi;
15. meni, da bi morale države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo pripraviti akcijske načrte, v katerih bi upoštevale evropski kodeks za doseganje konvergence z največjimi in najmanjšimi vrednostmi, ki naj se uporabljajo pri določenih makroekonomskih vidikih njihovega gospodarstva; ta kodeks pripravi Evropska komisija, sprejme pa ga Evropski svet;
16. poziva Evropsko komisijo, naj uporabi svojo pravico do pobude in predlaga gospodarsko strategijo za oživitev gospodarstva, ki bo temeljila zlasti na instrumentih EU, ne pa izključno na medvladnih pobudah;
17. meni, da dejansko upravljanje gospodarstva zahteva, da se Komisiji dodeli ustrezna in močnejša odgovornost upravljanja ter se ji tako omogoči, da uporabi obstoječa orodja, pa tudi orodja, ki jih je na novo zagotovila Lizbonska pogodba, na primer člene 121, 122, 136, 172, 173 in 194, ki Komisiji podeljujejo nalogo usklajevanja načrtov za reformo in ukrepov ter oblikovanja skupne strategije;
18. poziva Evropski svet in Komisijo, naj vzpostavita pristop nagrajevanja in kaznovanja ter uporabita mehanizme preverjanja skladnosti v okviru člena 136 Pogodbe, kot so ekonomske spodbude (na primer dodatna sredstva EU), pa tudi sankcije, z namenom podpreti okrepljeno upravljanje gospodarstva EU in natančneje okrepljeno upravljanje v okviru strategije Evropa 2020;
Evropski proračun ne odraža ambicioznosti, ki je bila prikazana v sporočilu Komisije o Evropi 2020
19. poudarja, da Evropski parlament ne bo podprl predloga proračuna za leto 2011, dokler ne bo odražal ambicioznosti, ki je bila predlagana v strategiji Evropa 2020; obžaluje dejstvo, da v predlogu proračuna niso zagotovljena zadostna sredstva za vodilne programe strategije Evropa 2020; poziva Evropsko komisijo, naj pojasni odnos med proračunskimi vrsticami in povezanimi specifičnimi cilji strategije Evropa 2020;
20. poziva Evropsko komisijo, naj junija predloži občutno spremembo evropskega proračuna pri pregledu večletnega finančnega okvira, da bi dvignila stopnjo ambicioznosti in omogočila uspeh strategije Evropa 2020;
Evropski parlament bo uporabil vsa razpoložljiva orodja, da bi okrepil strategijo Evropa 2020
21. obžaluje, da Evropska komisija in Evropski svet nista pokazala večje pripravljenosti za tesnejše sodelovanje z Evropskim parlamentom, da bi zagotovili uspešnost strategije Evropa 2020;
22. poudarja, da bo Parlament sprejel odločitev glede smernic za zaposlovanje po tem, ko bo dobil zadovoljiv odgovor glede strukture upravljanja in proračunskega okvira strategije Evropa 2020;
23. poudarja, da morajo sklepi Sveta temeljiti na letnih poročilih za politike in opozorilih Komisije v zvezi s tem, koliko države članice upoštevajo cilje strategije Evropa 2020; o teh poročilih mora pred razpravo v Evropskem svetu razpravljati Evropski parlament;
24. meni, da bo treba širše smernice ekonomskih politik in priporočila za posamezne države pripraviti dovolj podrobno, če naj bodo dejansko učinkovite;
25. pričakuje, da se bosta Svet in Komisija o širših smernicah ekonomskih politik posvetovala s Parlamentom; meni, da se morajo smernice osredotočati na priporočila za makro in mikroekonomski razvoj v Uniji in posameznih državah članicah, posebno pozornost pa je treba nameniti srednje in dolgoročnim strukturnim reformam za večjo rast;
26. poudarja, kako pomembna je močnejša povezava med instrumenti pakta za stabilnost in rast ter nacionalnimi programi reform, ki jih je treba predstaviti časovno usklajeno, vključno z boljšo primerljivostjo nacionalnih proračunov glede porabe v različnih kategorijah;
27. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu in Komisiji.
