Evropski poslanci strogo o predlogih za izhod iz krize območja evra
Institucije
2010-04-07 - 19:13
Van Rompuy in predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek pred začetkom razprave o sklepih marčnega vrha EU Poslanci kritično o rešitvah za grško dolžniško krizo Van Rompuy: Sodelovanje IMF ni razlog za skrb Evropski poslanci niso ravno z navdušenjem sprejeli sklepov Evropskega sveta o načinih reševanja krize, v kateri se je znašlo območje evra. Predsednik Sveta Herman Van Rompuy, ki je sklepe voditeljev držav EU iz vrha 25. in 26. marca predstavil poslancem, je tako moral vzeti na znanje, da Evropski parlament zahteva bolj evropske in ambiciozne rešitve od tistih, ki so trenutno na mizi.
Največ pozornosti so poslanci v svojih nastopih namenili Grčiji, kateri so ostale države ponudile pomoč v obliki posojil po obrestnih merah, ki veljajo na trgu. Tretjino denarja bi v primeru, če Grčija ne bi mogla sredstev dobiti na mednarodnih finančnih trgih, prispeval Mednarodnih denarni sklad (IMF).
Evropska rešitev za grško težavo?
V razpravah o tem, kakšen reševalni paket ponuditi Grčiji, so bile med državami EU velike razlike, je priznal Van Rompuy, a dodal, da dejstvo, da so se voditelji na koncu vendarle dokopali do dogovora, kaže, da je sposobnost EU za oblikovanje kompromisov nedotaknjena.
S tem se ni strinjal Hannes Swoboda (S&D, AU) , ki je menil, da se je EU s povabilom IMF odpovedala skupni gospodarski politiki v prid tehnokratskih rešitev. Temu je pritrdila tudi Rebecca Harms (DE, Zeleni/EFA), ki je izrazila zaskrbljenost zaradi dejstva, da bi lahko namesto Bruslja pogoje Atenam narekoval IMF. Van Rompuy je sicer menil, da sodelovanje IMF ni razlog za zaskrbljenost, saj države EU v to institucijo prispevajo velik del denarja.
Veliko hrupa za nič?
Še bolj kritičen je bil Guy Verhofstadt (ALDE, BE), ki je menil, da so finančni trgi že pokazali, kaj si mislijo o predlagani rešitvi. Obrestne mere na grški dolg so se namreč po sprejetju zgoraj omenjene rešitve še dvignile, kar pomeni, da so za Atene posojila še dražja. Po mnenju Verhofstadta je to posledica dejstva, da bo kakršnakoli pomoč Grčiji v obliki dvostranski posojil, države pa so se že začele prepirati o tem, kakšno obrestno mero naj Grkom zaračunajo.
Grčiji bi morali pomagati, ne pa da ji škodimo, je pribil Verhofstadt, medtem ko je njegova kolegica Corien Wortmann-Kool (EPP, NL) , da je solidarnost dvosmerna ulica in da se mora Grčija držati varčevalnih ukrepov, ki jih je sprejela.
Več usklajevanja gospodarskih politik
Vendar, kot je dejal Van Rompuy, so za grškimi proračunskimi težavami širše gospodarske težave, zaradi česar je treba okrepiti nadzorne mehanizme in mehanizme usklajevanja gospodarskih politik. Van Rompuy bo sicer vodil delovno skupino, ki bo raziskala načine, kako učinkoviteje uskladiti gospodarske politike držav EU.
"Evropski svet se obnaša kot posadka Titanika, ki razpravlja o menijih en teden po trčenju z ledeno goro," je ob tem dejal Swoboda, Timothy Kirkhope (ECR, UK) pa je posvaril, da kriza ne bi smela biti izgovor za širjenje moči EU.
20100406STO72118 Izjava šefov vlad in držav EU o Grčiji Sklepi Evropskega sveta Evropski svet
SL
1
PHOTO
20100329PHT71462.jpg
SL
2
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/113563.pdf
SL
3
LINK
http://www.consilium.europa.eu/App/NewsRoom/related.aspx?bid=76&grp=16491&lang=FR&cmsId=339
SL
4
LINK
http://www.european-council.europa.eu/home-page.aspx?lang=sl
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
