Minimalni standardi za dodelitev statusa begunca
Pravosodje in notranje zadeve
2005-09-27 - 16:18
Evropski parlament je drugi dan plenarnega zasedanja obravnaval ter s tesno večino 305 glasovi za, 303 proti in 33 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo Wolfganga KREISSL-DORFLERJA iz odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o spremenjenem predlogu direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah.
Mnenja parlamenta in Sveta so se najbolj razlikovala pri vprašanju koncepta "zelo varnih" držav, ki so tako varne, da bi prosilcem iz teh držav lahko avtomatično zavrnili prošnjo za priznanje statusa begunca. Večina političnih skupin je takšno formulacijo zavrnila, medtem ko sta EPP-ED in UEN koncept zagovarjala.
Komisar za pravosodje Franco Frattini je v razpravi poudaril, da "gre za občutljiv kompromis med EU in državami članicami, ki ni zelo ambiciozen, " vendar naj poslanci podprejo poročilo in jemljejo direktivo kot prvi korak k harmoniziranju 20 različnih sistemov.
Poročevalec Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE, DE) je pojasnil, da predlog Sveta EU ne spoštuje Ženevske konvencije in pravic prosilcev za azil, saj postopek ne bi bil pošten do prosilcev, ker njihovih prošenj ne bi obravnaval posamično, oziroma bi jim odrekel pravico do predstavitve svojega primera, kar je v nasprotju z načeli konvencije. Poslanec je kolege pozval, naj podprejo dopolnila, ki ukinjajo kategorijo "zelo varnih" držav. Le tako dopolnjena direktiva naj bi "ponujala možnost za oblikovanje dokaj poštenega azilnega sistema znotraj EU" . Na koncu je še dejal, da naj pokažejo človečnost "v spomin na vse Evropejce, ki so v zgodovini morali bežati pred preganjanjem in vojno" .
Poslanec Carlos Coelho (EPP-ED, PT) je v imenu Evropske ljudske stranke opozoril, da odsotnost predstavnikov Sveta EU kaže na to, kakšno težo dajejo mnenju parlamenta. Načeloma je sicer izrazil podporo poročilu, vendar se mu zdi koncept "zelo varnih" držav ustrezen za države, kot je Švica, ki ima visoka merila za varovanje človekovih pravic, koncept pa naj bi preprečil zlorabe.
Predstavnica socialistov Martine Roure (PSE, FR) je poročilo pohvalila kot "zelo uravnotežen referenčni dokument, ki je odlična podlaga za dobro azilno politiko". Predlog Sveta dopušča preveč izjem in bi omogočil oblikovanje 25 seznamov "zelo varnih" držav.
V imenu liberalcev je poslanka Jeanine Hennis-Plasschaert (ALDE, NL) ugotavljal, da predlog ni niti strukturiran, niti urejen ampak je samo zbir pravil 25 članic. Poslanka Lambert pa je zavrnila model različnih seznamov "zelo varnih" držav in omenila, da po tem načelu Velika Britanija vrača prosilce v države kot so Irak, Kongo, Iran in Afganistan.
Tudi konfederalna skupina združene evropske levice nasprotuje predlogu Sveta, ker bi ukinil posamično odločanje. Poslanec Giusto Catania (GUE/NGL, IT) se je zavzel za večja zagotovila za pravice posameznikov in opozoril, da bi bilo nevarno, če bi za "zelo varne" države razglasili tiste, ki imajo poseben partnerski status z EU, kot sta na primer Maroko in Belorusija.
V imenu skupine neodvisnosti/demokracije je poslanec Johannes Blokland (IND/DEM, NL) zavrnil predlog za "hiter postopek" obravnavanja prošenj za dodelitev statusa begunca in opozoril, da bi različna določila glede pridobivanja statusa begunca težko dobila podporo v državah članicah.
Poslanec Romano Maria La Russa (UEN, IT) pa je v nasprotju s predhodnimi govorniki zagovarjal zaostritev ukrepov proti nezakonitim priseljencem ter izrazil začudenje, ker je "parlament preveč politično korekten in noče priznati, da številni nezakoniti priseljenci, ki pridejo v Italijo nato gredo naprej v ostale države kot kriminalci" . UEN zagovarja koncept zelo varnih držav, ker "razume, da želijo preveriti samo najresnejše primere, ko je prosilčevo življenje v nevarnosti" .
Parlament je tako podprl dopolnila, ki omogočajo oblikovanje skupnega seznama "varnih tretjih držav", katerega bi Svet in Evropski parlament sprejemala s postopkom soodločanja. Poslanci menijo, da bi morali imeti prosilci pravico do "izpodbijanja domneve o varnosti", kakršnakoli ocena o (ne)varnosti bivanja v izvorni državi in upravičenosti do priznanja statusa begunca pa bi morala temeljiti na obravnavanju posamičnih primerov, ne pa na splošni oceni izvorne države.
Poslanci zahtevajo dosledno spoštovanje pravic prosilcev na vseh stopnjah postopka dodeljevanja statusa begunca, pravico do pritožbe in bivanja v državi, kjer so vložili prošnjo, do zaključka postopka. Prosilci bi morali imeti tudi pravico do osebnega razgovora v zvezi s prošnjo, do pravnega zastopnika in popolnega obveščanja o postopku v jeziku, ki ga razumejo. Zavrnitev prošenj kot "nesprejemljivih" je lahko le v skladu z določili Ženevske konvencije, pravice mladoletnih oseb - tudi poročenih - pa morajo imeti prednost pred ostalimi.
Predlog direktive se je sprejemal s postopkom posvetovanja, zato dopolnila parlamenta niso obvezujoča za Svet EU. Po uveljavitvi te zakonodaje pa bo Evropski parlament dobil pravico do soodločanja o zakonodaji s področij azilne politike in politike do beguncev.
Poročilo: Wolfgang Kreissl-Dörfler - Priznanje in odvzem statusa begunca
Dokument: A6-0222/2005
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
Razprava in glasovanje: 27.9.2005
20050922IPR00572 Poročilo o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0222 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
