A6-0000/2009
27.1.2009
POROČILO
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
(2008/2171(INI))
Odbor za mednarodno trgovino
Poročevalka:
Corien Wortmann-Kool
PE 413.993v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................14
MNENJE Odbora za zunanje zadeve .........................................................................19
MNENJE Odbora za razvoj ...........................................................................................23
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ..................................27
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko .............................30
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov .........................35
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU...................................................................38
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni med EU in Kitajsko, ki je imel prvo sejo 25. aprila 2008 v Pekingu,
– ob upoštevanju sklepov desetega vrha Kitajska–EU, ki je potekal 28. novembra 2007 v Pekingu,
– ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „EU–Kitajska: tesnejši partnerici, naraščajoče odgovornosti“ (KOM (2006)0631) ter priloženega delovnega dokumenta z naslovom „Trgovinska in naložbena politika EU-Kitajska: konkurenca in partnerstvo“ ( KOM(2006)0632 )
UL C 181, 3.8.2007, str. 17. ,
– ob upoštevanju sklepa, ki je bil sprejet na četrti ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (STO) v Dohi (Katar) od 9. do 14. novembra 2001 o pristopu Kitajske k STO (velja od 11. novembra 2001) ter kitajskega Tajpeja k STO (velja od 1. januarja 2002),
– ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije s 7. septembra 2006 o odnosih med EU in Kitajsko
UL C 305 E, 14.12.2006, str. 167. , ter s 13. oktobra 2005 o obetih za trgovinske odnose med EU in Kitajsko
UL C 233 E, 28.9.2006, str. 103. ,
– ob upoštevanju študije Komisije s 15. februarja 2007 z naslovom „Prihodnje priložnosti in izzivi v trgovinskih odnosih in naložbah med EU in Kitajsko 2006–2010“,
– ob upoštevanju svoje resolucije z 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami
Sprejeta besedila, P6_TA-PROV(2008)0362 . ,
– ob upoštevanju osmega letnega poročila trgovinske zbornice Evropske unija na Kitajskem z naslovom „Evropsko gospodarstvo v dokumentu o stališču Kitajske za obdobje 2008/2009“,
– ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ( A6–0021/2009 ),
A. ker se je od leta 2000 trgovina med EU in Kitajsko močno povečala in ker je EU od leta 2006 največji trgovinski partner Kitajske, ta pa je od leta 2007 drugi največji trgovinski partner EU,
B. ker hitrejši razvoj in članstvo v STO zahtevata večjo odgovornost Kitajske, da igra polno in pozitivno vlogo v svetovni gospodarski ureditvi, vključno z Mednarodnim denarnim skladom in skupino Svetovne banke,
C. ker ostaja dvostranska trgovina med Kitajsko in EU, ki je imela s Kitajsko leta 2007 preko 160 milijard eurov trgovinskega primanjkljaja, kljub nenehni rasti neuravnovešena,
D. ker finančno in makroekonomsko neravnovesje ter upad notranjega povpraševanja in izvoza predstavljajo jedro sedanje svetovne finančne in gospodarske krize, ki je prizadela tudi Kitajsko,
E. ker je dostop do kitajskega trga zapleten zaradi državno vodenih industrijskih politik, kršitve patentov ter sistema dvoumnih standardov in skladnosti, ki podjetjem v EU povzročajo tehnične in netarifne ovire v trgovini,
F. ker so evropski proizvajalci blaga in storitev visoko konkurenčni na svetovnem trgu in ker bi prost in pravičen dostop do kitajskega trga podjetjem EU omogočal povečanje njihovega izvoza in prisotnosti na takem trgu ter kitajskemu potrošniku tudi povečanje kakovosti in storitev,
G. ker se je izvoz EU na Kitajsko v letu 2007 povečal za 18,7 odstotka in dosegel vrednost 231 milijard eurov,
H. ker je obseg proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga znotraj Kitajske še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni in ker je 60 % ponarejenega blaga, ki ga zasežejo carinski organi EU, proizvedenega na Kitajskem; ker proizvodnja tega blaga pogosto poteka v obratih, ki proizvajajo blago tudi za redni trg in v katerih niso upoštevane pravice delavcev ter zdravstvene in varnostne zahteve in predstavljajo nevarnost za potrošnika ter v primeru kemikalij širšemu okolju,
Splošno
1. poudarja, da morajo evropski trgovinski odnosi s Kitajsko temeljiti na načelih vzajemnosti, trajnostnega razvoja, upoštevanja okoljskih omejitev, prispevanja h globalnim ciljem o preprečevanju podnebnih sprememb, poštene konkurence in trgovine, v skladu z našimi skupnimi vrednotami in ob spoštovanju pravil STO;
2. meni, da bi se morala Kitajska, kot ena izmed gonilnih sil svetovne rasti, v celoti posvetiti svoji vlogi pri zagotavljanju trajnostnega in uravnoteženega razvoja svetovnega gospodarskega reda;
3. poziva Komisijo, naj nadaljuje s politiko sodelovanja in dialoga s Kitajsko; pozdravlja tehnično pomoč na področju trgovine, ki jo Kitajski zagotavlja Komisija; meni, da je ta pomoč pomembna za podporo uspešni vključitvi Kitajske v svetovno gospodarstvo ter zlasti za izvajanje njenih obveznosti in zavezanosti do STO ter za izboljšanje socialnih in okoljskih razmer;
4. poudarja, da je za rešitev sedanje finančne in gospodarske krize potrebno najtesnejše sodelovanje med EU in Kitajsko; meni, da imata Kitajska in EU veliko priložnost, da skupaj pokažeta občutek odgovornosti in odigrata svojo vlogo pri reševanju te krize;
5. meni, da mora razvoj trgovinskih odnosov s Kitajsko potekati skladno z razvojem resničnega, uspešnega in učinkovitega političnega dialoga, ki zajema veliko različnih vprašanj; meni, da morajo biti človekove pravice bistven sestavni del odnosov med EU in Kitajsko; poziva Komisijo, naj v pogajanjih s Kitajsko o obnovljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju (SPS) vztraja pri okrepljeni vlogi klavzule o človekovih pravicah;
6. meni, da bi lahko današnji odprti trgovinski sistem spodbudil gospodarske dejavnosti med Kitajsko in državami v razvoju, kar bi lahko koristilo obema stranema, in bi lahko bil priložnost brez primere za gospodarsko rast in njihovo vključevanje v svetovno gospodarstvo, pod pogojem, da je trgovinska politika usklajena z razvojnimi cilji in da gospodarska rast pomeni zmanjševanje revščine;
7. spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za odprtost trgovine EU s Kitajsko; meni, da morajo Evropska unija in države članice še naprej nuditi odprt in pravičen dostop do kitajskega izvoza ter predvideti konkurenčni izziv; meni, da mora Kitajska v zameno okrepiti svojo zavezanost gospodarski odprtosti in reformi trga;
8. poziva Kitajsko, naj igra dejavno vlogo v STO, ki bo sorazmerna z njenim gospodarskim in trgovskim pomenom, da bi pospešila uravnovešen razvoj svetovne trgovine v okviru trdnih in preglednih pravil;
9. pozdravlja sodelovanje Kitajske na srečanju G-20 v Washingtonu 15. novembra 2008, ki je pripomoglo k njeni dokončni vključitvi v svetovne gospodarske in finančne tokove in s tem povezanemu prevzemanju velikih odgovornosti na svetovni ravni;
10. poudarja, da protekcionizem ne more biti odgovor Evrope na rast trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko; meni, da si morajo Evropska unija in države članice nujno prizadevati za nadaljnji razvoj lizbonske agende reform, da bi razvili in utrdili področja primerjalne prednosti v svetovnem gospodarstvu ter pospešili inovacije in poklicno usposabljanje;
11. ugotavlja, da je Kitajska predstavila obsežen načrt za obnovo rasti in delovnih mest, s katerim se namerava spopasti s sedanjo gospodarsko krizo; poudarja, da morajo biti podporni ukrepi začasni, v skladu s pravili STO in ne smejo izkrivljati pravične konkurence;
12. pozdravlja vlaganja kitajskega državnega premoženjskega sklada in državnih podjetij v EU, saj s tem prispevajo k ustvarjanju delovnih mest in rasti ter obojestranski koristi in uravnoteženosti naložbenih tokov; opozarja pa na netransparentnost na kitajskih finančnih trgih in poudarja, da bi bilo pomembno uvesti vsaj kodeks ravnanja, ki bi zagotovil transparentnost kitajskih naložbenih dejavnosti na trgu EU; poziva EU in Kitajsko, naj svoje trge enakovredno odpreta za naložbe in hkrati sprejmeta določbe o transparentnosti;
Dostop na trg
13. pozdravlja dejstvo, da od pristopa k STO narašča število industrijskih sektorjev na Kitajskem, ki so odprti tujim naložbam; zaskrbljen pa je, ker so hkrati tuje naložbe v nekatere sektorje omejene ali jim je preprečen dostop in so bili uvedeni diskriminacijski ukrepi proti tujim podjetjem, zlasti za čezmejne združitve in nakupe;
14. meni, da kitajska protekcionistična praksa, čezmerna birokracija, podcenjevanje renminbija, razne oblike subvencij ter odsotnost uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na primerni in dogovorjeni ravni mnogim podjetjem EU onemogočajo prost dostop do trga;
15. poziva Kitajsko k nadaljnjemu odpiranju njenega trga blaga in storitev ter k nadaljevanju gospodarskih reform, da bi vzpostavili stabilen, predvidljiv in pregleden pravni okvir za podjetja EU, zlasti mala in srednja;
16. poziva Komisijo, naj s kitajsko vlado razpravlja o predlogu kitajskega zakona o poštnih storitvah, saj ta vsebuje določbo, ki bi ovirala tuje storitve hitre pošte; meni, da je uravnotežen pravni okvir za poštne storitve in storitve hitre pošte potreben za nadaljevanje kitajske politike podpore tujim naložbam in pravični konkurenci na področju hitre dostave;
17. priznava ukrepe, ki so jih kitajski organi sprejeli za zmanjšanje upravnega bremena, ter napredek v e-upravi, da bi bili pravni akti na voljo javnosti, vendar ugotavlja, da je potreben večji napredek za zagotavljanje prostega in enakega dostopa do kitajskega trga tujim podjetjem;
18. poudarja, da bo nadaljnje odpiranje dostopa do kitajskega trga podjetjem EU zagotovilo priložnosti na številnih področjih, kot so proizvodnja strojev, kemikalije, farmacevtski proizvodi ter informacijska in komunikacijska tehnologija, projekti mehanizma čistega razvoja, kmetijstvo, gradbeništvo ter finančne, zavarovalniške, telekomukacijske storitve in storitve trgovine na drobno;
Ovire, standardi
19. ugotavlja, da predstavljajo netarifne ovire glavno oviro podjetjem EU na Kitajskem ter kitajskim in drugim podjetjem, ki niso iz EU, v EU, zlasti malim in srednjim podjetjem;
20. poziva Kitajsko, naj sprejme mednarodne standarde za proizvode in storitve, da bi spodbudili nadaljnjo trgovino med Kitajsko in drugimi državami; pozdravlja vedno večjo udeležbo Kitajske v mednarodnih organih za določanje standardov ter meni, da je to treba spodbujati ter da mora EU v zameno sodelovati s kitajskimi organi za določanje njihovih standardov; poudarja pomen skladnosti kitajskega uvoza z evropskimi standardi za živilske in neživilske proizvode;
Surovine
21. obžaluje, da kitajska vlada vztrajno uporablja izvozne omejitve, kot so izvozne dajatve za surovine, ki izkrivljajo trgovino; poziva Komisijo, naj v vseh dvostranskih pogajanjih s Kitajsko vztraja pri odpravi vseh obstoječih izvoznih omejitev; poudarja, da je odprava teh izvoznih omejitev pomembna sestavina pravične trgovine med EU in Kitajsko; opozarja, da bo vse prihodnje trgovinske sporazume s Kitajsko vrednotil v tej luči;
Državna pomoč
22. je zaskrbljen zaradi stalne državne intervencije v industrijski politiki ter očitnih diskriminacijskih omejitev, kot so neomejena državna sredstva za financiranje izvoza in omejitve tujih lastniških deležev v določenih sektorjih, ki škodujejo podjetjem EU na kitajskem trgu;
Javna naročila
23. poziva Kitajsko, naj se pridruži Sporazumu o vladnih naročilih (GPA) v skladu z zavezo iz leta 2001 ter se konstruktivno vključi v pogajanja o odpiranju svojih trgov javnih naročil ter v pričakovanju uspešnega izida teh pogajanj uporablja pregledne, predvidljive in pravične postopke pri dodeljevanju javnih naročil, tako da lahko tuja podjetja sodelujejo pod enakimi pogoji; poziva Kitajsko, naj zagotovi takojšen dostop podjetjem iz EU, ki so ustanovljena in poslujejo na Kitajskem;
Valuta
24. pozdravlja opazen dvig vrednosti renminbija v letošnjem letu; poziva Kitajsko, naj še naprej dovoljuje rast vrednosti renminbija, tako da bo njegova vrednost na mednarodnih finančnih trgih, zlasti glede na euro, bolje odražala gospodarski položaj Kitajske; poziva Kitajsko, naj več svojih deviznih rezerv hrani v eurih;
Prisotnost EU/pomoč podjetjem
25. pozdravlja napredek, ki je bil dosežen pri ustanovitvi centra EU v Pekingu za pomoč malim in srednjim podjetjem (MSP) ter pri uvedbi trajne proračunske vrstice za financiranje centra, da bi zagotovili njegovo prihodnost; poudarja, da morajo biti pristojnosti in pooblastila tega centra jasna, kar bo preprečilo podvajanje struktur in bo pripomoglo k sinergiji z obstoječimi javnimi in zasebnimi ustanovami iz držav članic EU; pozdravlja delo, ki ga je opravila služba za pomoč MSP glede pravic intelektualne lastnine za zagotavljanje informacij in usposabljanja evropskih MSP pri varovanju in krepitvi pravic intelektualne lastnine na Kitajskem;
26. poudarja pomen pomoči, zlasti MSP, za premagovanje ovir pri dostopu do trga; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo uspešno delovanje skupin EU za dostop do trga na Kitajskem;
Energija, trajnostna energija
27. poziva EU in Kitajsko, naj sprejmeta ukrepe za pospeševanje trgovine z okolju prijaznim blagom in storitvami ter rasti naložb v trajnostne projekte in infrastrukturo ter spodbujata razvoj industrije, ki prispeva k zmanjševanju ogljikovih emisij;
28. poudarja priložnosti nastajajočega kitajskega sektorja obnovljive energije za evropski gospodarski sektor obnovljive energije; poziva Kitajsko, naj izboljša tržni dostop na tem področju;
29. poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na to, kako pomemben je premog za njeno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za podporo nadaljnji izmenjavi najboljših praks s Kitajsko v zvezi s trajnostnim razvojem;
Finančne storitve
30. izraža zaskrbljenost, ker so naložbe v Kitajsko še vedno omejene za podjetja EU (zlasti v bančnem in zavarovalniškem sektorju) zaradi velikih in diskriminacijskih stroškov licenciranja in predpisov, ki zahtevajo skupne naložbe s kitajskimi podjetji; poziva Kitajsko, naj nujno obravnava ta vprašanja;
31. meni, da je močan, likviden, odprt, pregleden in dobro urejen trg sposoben spodbujati gospodarsko rast; meni, da so delniški, bančni in zavarovalniški sektorji na Kitajskem nerazviti, ter spodbuja Kitajsko, naj dejavno sodeluje v splošni razpravi o izboljšanju regulativnega in nadzornega okvira za finančne trge;
32. poudarja pomen, ki ga ima vključevanje in sodelovanje Kitajske z Mednarodnim denarnim skladom pri razvoju splošnega kodeksa obnašanja državnih naložbenih skladov, kar bi lahko prispevalo k večji preglednosti;
33. poziva Komisijo, naj čim prej oceni učinke finančne in gospodarske krize na zadevne evropske industrijske in storitvene sektorje, ki so ključni pri določanju izvozno-uvoznih razmerij med Evropsko unijo in Kitajsko; zahteva, da se ta ocena pošlje v Parlament, takoj ko bo mogoče določiti jasen trend;
Prosta in pravična trgovina
Protidampinška prizadevanja in status tržnega gospodarstva
34. meni, da lahko stalni dialog med trgovinskimi oblastmi prispeva k preprečevanju in reševanju trgovinskih sporov; ugotavlja pa, da uspešna in učinkovita uporaba instrumentov trgovinske zaščite prispeva k zagotavljanju pravičnih pogojev trgovine med Kitajsko in EU glede na naraščajoče število protidampinških tožb, vloženih proti kitajskim proizvajalcem;
35. meni, da kitajsko gospodarstvo na številnih področjih še ne izpolnjuje meril, po katerih bi ga lahko šteli za tržno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj si v sodelovanju s kitajsko vlado prizadeva za premagovanje ovir statusu tržnega gospodarstva ter Kitajski ta status podeli šele, ko bo izpolnjevala merila;
Pravice intelektualne lastnine in ponarejanje
36. z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kljub napredku, ki ga je Kitajska dosegla pri usklajevanju zakonodaje o intelektualni lastnini, še vedno zelo pomanjkljiva učinkovitost uveljavljanja pravic intelektualne lastnine;
37. poziva Kitajsko, naj si bolj prizadeva za obravnavo pomanjkljivega izvajanja in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; poudarja pomen usklajevanja osrednje in regionalne trgovinske politike in ureditve na Kitajskem ter njenega enotnega izvajanja v vsej državi;
38. je zaskrbljen zaradi obsega proizvodnje ponarejenega in piratskega blaga znotraj Kitajske, ki je še vedno na zaskrbljujoče visoki ravni; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s kitajskimi organi na nacionalni in regionalni ravni nadaljuje boj proti ponarejanju;
39. izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse večjega števila uporabnih modelov in patentiranih vzorcev na Kitajskem, ki so pogosto kopije ali majhne prilagoditve obstoječe evropske tehnologije in ne predstavljajo resničnih inovacij;
40. meni, da je v interesu Kitajske, da zaščiti pravice intelektualne lastnine, saj sama postaja bolj inovativna; vendar meni, da bi predpisi, ki bi zahtevali izključno registracijo inovacij na Kitajskem, pomenili hudo oviro za poslovanje, preprečili Kitajski, da bi imela koristi iz inovacij, in razvrednotili znamko „narejeno na Kitajskem“;
Carine
41. pozdravlja podpis skupnega akcijskega načrta za varovanje pravic intelektualne lastnine na področju izvajanja carin, ki temelji na okrepljenem carinskem sodelovanju pri zasegi ponarejenega blaga in izvajanju konkretnih ukrepov za zmanjšanje njegove prodaje; poziva Komisijo, naj se pogaja s Kitajsko o njenih pogojih za sodelovanje pri trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA);
42. poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje s kitajskimi organi pri sporazumu o carinskem sodelovanju, katerega namen je olajšanje trgovanja;
43. poziva Komisijo, naj ob upoštevanju memoranduma o soglasju glede tekstila iz leta 2005 nadaljuje z razpravami o razvoju dialoga med EU in Kitajsko o trgovini s tekstilom ter v okviru mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni; poziva Komisijo, naj tesno spremlja uvoz tekstila s poreklom na Kitajskem;
Socialni in okoljski vpliv
44. izraža resno zaskrbljenost zaradi visoke ravni onesnaženosti, ki jo povzroča kitajska industrija in njena vedno večja poraba naravnih virov, zlasti tistih, ki se pridobivajo iz netrajnostnih virov; se zaveda soodgovornosti Evrope za položaj, saj je velik delež kitajske industrijske proizvodnje v lasti evropskih podjetij ali pa jo evropska podjetja in prodajalci na drobno naročajo za potrošnjo v Evropi;
45. poudarja, da zadnja leta visoke gospodarske rasti na Kitajskem niso prinesla koristi vsem slojem kitajskega prebivalstva in da socialna vrzel med bogatimi in revnimi še nikoli ni bila tolikšna, kot je sedaj; meni, da je za omogočanje družbeno trajnostnega razvoja na Kitajskem potrebna bolj pravična delitev bogastva;
46. pozdravlja dejavnosti Kitajske na področju varovanja okolja pri pripravi olimpijskih iger 2008; poziva kitajsko vlado, naj s spodbujanjem svojega finančnega sektorja na priprave za uvedbo mednarodnega sistema za trgovanje z emisijami tvorno prispeva k uspehu konference Združenih narodov o podnebju (COP 15), ki bo potekala od 30. novembra do 11. decembra 2009 v Kopenhagnu;
47. poziva Kitajsko, naj sodeluje na konferenci ZN o podnebju, sprejme svoje obveznosti ter prispeva svoj delež pri zmanjšanju svetovnih emisij toplogrednih plinov in spopadanju s podnebnimi spremembami;
48. poziva kitajske oblasti, naj sprejmejo konkretne ukrepe za sprejetje in spodbujanje uporabe tehnologij in praks za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ugotavlja, da je spodbujanje zelenih tehnologij pomembno, če želi kitajska vlada ohraniti gospodarsko rast ob varovanju svojega okolja; priznava, da od Kitajske ni mogoče pričakovati, da bo svojemu prebivalstvu naložila breme omejevanja izpustov toplogrednih plinov, če ne bo ukrepal tudi zahod;
49. je zaskrbljen zaradi otroškega dela na Kitajskem; poziva Komisijo, naj to vprašanje obravnava čim prej, ter kitajsko vlado, naj si kar najbolj prizadeva, da odstrani temeljne vzroke tega pojava in ga tako izkorenini;
50. poziva Kitajsko, naj ratificira ključne konvencije Mednarodne organizacije dela, zlasti konvencijo št. 87 o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja, ter Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Kitajska podpisala, vendar ne tudi ratificirala;
51. pozdravlja prenos standardov za poročanje o finančnem položaju (IFRS) v kitajsko zakonodajo; spodbuja Kitajsko, naj še dalje sprejema IFRS in zagotovi njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj natančno spremlja sprejemanje in izvajanje IFRS na Kitajskem;
52. poziva evropska podjetja, ki opravljajo posle na Kitajskem, naj uporabljajo najvišje mednarodne standarde in najboljšo prakso socialne odgovornosti podjetij z ozirom na delavce in okolje ter naj sprejmejo obvezni nadzor neodvisnih agencij;
53. izraža zaskrbljenost zaradi delovnih pogojev in pravic delavcev na Kitajskem; poziva Komisijo, naj v uradnih in neuradnih odnosih s Kitajsko vedno opozarja na skladnost s standardi Mednarodne organizacije dela;
54. poziva Evropsko unijo in Kitajsko, naj sodelujeta pri določanju standardov za avtomobile, tovornjake, težka vozila, letalstvo in ladjarstvo, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov ter da bi ti standardi postali podnebju bolj prijazni;
55. poziva k sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko na področju ureditve, vrednotenja in dovoljenj za kemikalije (REACH);
56. je vznemirjen zaradi nedavnega porasta incidentov, ki vključujejo nevarne kitajske proizvode, zlasti tistih, ki vključujejo otroške igrače, hrano in zdravila; pozdravlja odločenost kitajske vlade za reševanje tega problema; poziva Komisijo, naj okrepi pomoč in sodelovanje s kitajskimi organi na tem področju;
57. pozdravlja prizadevanja Komisije na tem področju po zaslugi vzpostavitve sistema trimesečenega poročanja o kitajskih izvršilnih ukrepih za odkrivanje virov nevarnih izdelkov, sporočenih prek sistema Rapex-Kitajska, s čimer se povečuje varnost evropskih potrošnikov;
58. poudarja pomen tristranskih stikov med Komisijo ter upravnimi službami ZDA in Kitajske, katerih cilj je izboljšati svetovno upravljanje varnosti izdelkov; in this area; meni, da bi bilo zelo koristno, da se čimprej uresniči predlog Komisije o ustanovitvi skupne delovne skupine za varnost izdelkov in uvoza v okviru čezatlantskega gospodarskega sveta;
Prihodnji koraki
59. ugotavlja, da se je kitajska družba v zadnjih tridesetih letih močno spremenila ter da je trajen napredek mogoče doseči le počasi; meni, da demokracija zahteva učinkovito civilno družbo, ki se krepi s trgovino in gospodarskimi odnosi z EU; zato meni, da so „spremembe s pomočjo trgovine“ način, kako pomagati Kitajski pri preoblikovanju v odprto in demokratično družbo, ki koristi vsem področjem družbe; hkrati obžaluje, da ob okrepitvi gospodarskega in trgovinskega sodelovanja med EU in Kitajsko ni prišlo do občutnega napredka v zvezi z dialogom o človekovih pravicah; meni, da so za zagotovitev splošnega in trajnega napredka potrebne nadaljnje reforme, zlasti na okoljskem in socialnem področju;
60. obžaluje, da je Kitajska odložila vrhunsko srečanje EU-Kitajska, ki naj bi potekal 1. decembra v Lyonu, predvsem glede na trenutno finančno in gospodarsko krizo, in poudarja nujnost konstruktivnega dialoga o podnebnih spremembah ter pomen vzajemnega razumevanja o glavnih trgovinskih vprašanjih v tako kritičnih trenutkih za svetovno gospodarstvo; upa, da bo do vrhunskega srečanja prišlo čim prej;
61. poziva Kitajsko, naj z vsemi močmi prispeva k prizadevanjem za pospešitev pogajanj v okviru razvojne agende iz Dohe;
62. poudarja, da mora biti cilj novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko vzpostavitev proste in pravične trgovine, ki temelji na izvrševanju klavzul o človekovih pravicah, okoljskih vprašanjih, trajnostnem razvoju in socialnih vprašanjih;
63. pozdravlja vzpostavitev mehanizma gospodarskega in trgovinskega dialoga na visoki ravni kot foruma za nadaljnji razvoj odnosov EU–Kitajska ter meni, da je za ta proces pomembno, da so izidi tega mehanizma zadovoljiva rešitev težav v trgovini; poziva Komisijo, naj se bolj ambiciozno loti mehanizma dialoga na visoki ravni, in sicer naj enega od podpredsednikov nove Komisije, ki se bo oblikovala v letu 2009, imenuje za koordinatorja, ki bo vodil delegacijo Evropske komisije pri mehanizmu dialoga na visoki ravni;
64. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi obstoječi sporazumi o raziskavah in razvoju s Kitajsko učinkovito delovali, da bodo spodbudili sodelovanje na področju raziskav in razvoja; priporoča, naj bodo prizadevanja EU in Kitajske v zvezi z raziskavami in razvojem bolj strateško usmerjena, zlasti kar zadeva tehnološki napredek, družbene potrebe, okoljske nesreče in prihodnji gospodarski razvoj; poziva obe strani, naj prenos tehnologije in tehničnega znanja spodbujata s pospeševanjem raziskav in izmenjavo akademskih programov;
65. poziva k tesnejšemu sodelovanju med evropskimi in kitajskimi univerzami ter k večji mobilnosti znanstvenikov, raziskovalcev in študentov med Evropsko unijo in Kitajsko;
66. podpira stalen razvoj sodelovanja med Evropsko unijo in Kitajsko na področju znanosti o vesolju ter vesoljskih aplikacijah in tehnologijami; opozarja Svet in Komisijo na pridobitve tesnega petletnega sodelovanja med Kitajsko in EU na področju satelitske navigacije, zlasti s programom Galileo; vendar meni, da je nastopil čas za spremembo tega formalnega sodelovanja, da bi upoštevali spremembe, nastale z začetno fazo evropskega globalnega navigacijskega satelitskega sistema ter s prihodom kitajskega sistema Compass; zato meni, da je pomembno razviti ta odnos, tako da bi upošteval soobstoj programov Compass in Galileo, zato da bi zagotovili njuno skladnost v korist uporabnikov po vsem svetu;
67. poziva Komisijo in kitajsko vlado k sodelovanju pri iskanju načinov za razvoj parlamentarne razsežnosti dela mehanizma dialoga na visoki ravni, ki je pooblaščen za vzpostavitev širše interesne skupnosti ter za zagovarjanje njihovih interesov;
68. podpira prizadevanja Komisije, da vzpostavi poslovno okolje, prijazno do malih in srednjih podjetij, s sprejetjem sporočila z naslovom „Najprej pomisli na male – akt za mala podjetja za Evropo“(KOM(2008)394) ter v tem oziru pozdravlja namero za uvedbo sheme ‘vrata na Kitajsko’, usmerjeno v uvedbo programa usposabljanja vodilnih delavcev na Kitajskem, da se pospeši dostop evropskih malih in srednjih podjetij na kitajski trg do leta 2010;
69. poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med kitajskimi univerzami ter malimi in srednjimi podjetji EU, da bi okrepila inovativnost malih in srednjih podjetij na Kitajskem ter s tem ustvarila več delovnih mest in izboljšala trgovinske in gospodarske rezultate; prav tako poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med obema partnericama za izboljšanje in večjo uporabo podnebju prijazne tehnologije, da bi se tako zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ki jih na Kitajskem povzročajo mala in srednja podjetja EU;
70. poziva Komisijo, naj spodbuja medpodjetniško sodelovanje, poveča ozaveščenost glede spletišča podatkovne zbirke o dostopu na trge in izboljša mehanizme za reševanje sporov;
71. spodbuja programe, namenjene povečanju udeležbe v trgovini med Kitajsko in EU, kot je na primer program za usposabljanje vodilnih delavcev; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično pomoč Kitajski, da bo lahko izvajala zdravstvene in varnostne predpise ter izboljšala carinsko sodelovanje;
72. meni, da postajata EU in Kitajska vse bolj soodvisni ter da je zaradi zapletenosti in pomembnosti odnosov med EU in Kitajsko potrebno več usklajevanja med državami članicami in Komisijo; zato pozdravlja zadnji vrh EU–Kitajska ter z njim vzpostavljen dialog na visoki ravni o trgovinskem mehanizmu aprila 2008; poziva Kitajsko k izpolnjevanju njenih obveznosti iz mednarodnih pogodb, npr. na področju avtorskega in delovnega prava; pričakuje učinkovit in v rezultate usmerjen dialog s Kitajsko v zvezi z globalnimi izzivi; obžaluje odločitev kitajskih oblasti o preložitvi enajstega vrha EU–Kitajska; poudarja, da je treba podpirati dolgoročne trgovinske odnose med EU in Kitajsko, ter pričakuje, da bo vrh EU–Kitajska kmalu ponovno na dnevnem redu, glede na pomen, ki ga ima odnos med njima; poziva Kitajsko, naj prevzame tvorno vlogo v regionalnem sodelovanju; podpira strateško partnerstvo med EU in Kitajsko; v zvezi s tem pozdravlja nadaljevanje pogajanj o novem Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, vendar meni, da se zaključka pogajanj ne sme obravnavati ločeno od položaja človekovih pravic na Kitajskem; poziva Komisijo k večji preglednosti pogajanj v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko.
73. meni, da bo sejem EXPO 2010 v Šanghaju velika priložnost za evropski poslovni sektor v smislu njegove izpostavljenosti, mreže in predstavitve kitajski javnosti in kitajskemu poslovnemu sektorju; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo imel poslovni sektor EU svoj predstavitveni prostor na sejmu EXPO 2010;
74. poziva Svet in Komisijo, naj podpreta ustanovitev poslovnega sveta Kitajska-EU, podobnega poslovnemu svetu ZDA-EU;
o
o o
75. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi Ljudske republike Kitajske in kitajskemu nacionalnemu ljudskemu kongresu.
OBRAZLOŽITEV
Uvod
Kitajska se je v zadnjih letih gospodarsko močno razvila in Evropa je od leta 2006 njen največji trgovinski partner, Kitajska pa je od leta 2007 drugi največji trgovinski partner Evrope. Hiter razvoj, temelječ na izvozu, je Kitajsko privedel do sedanjega 6-odstotnega deleža v svetovni trgovini in je imel za posledico, da postaja EU njen najpomembnejši trgovinski partner. Samo v letu 2007 se je kitajski izvoz povečal za 18,7 %, tako da njegova vrednost znaša okoli 231 milijard EUR Trgovinski primanjkljaj EU s Kitajsko sedaj znaša 160 milijard EUR in se še naprej povečuje.
Ob soočanju s temi številkami je treba opozoriti, da je Kitajska sedaj postala drug največja evropska trgovinska partnerica, ki predstavlja pomemben in rastoči izvozni trg. Leta 2007 se je tudi izvoz EU na Kitajsko povečal za spoštljivih 12 % in je bil ocenjen na 71,6 milijarde EUR. To se je zgodilo kljub postavljenim večjim oviram evropskim podjetjem, ki so želela opravljati posle na Kitajskem.
Sedanje trgovinsko neravnovesje povzroča skrb, vendar nanj ni treba gledati le z vidika vedno večjega izvoza Kitajske v Evropo. Tudi Kitajska nudi priložnosti podjetjem EU na Kitajskem. Osredotočiti se je treba na zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev, tako da bodo na voljo priložnosti za rast na obeh straneh. Ocenjene kitajske netarifne ovire znašajo več kot 21 milijard EUR, tj. z vidika izgubljenih poslovnih priložnosti podjetij EU.
Dostop do trga, izvajanje kitajskih obveznosti v okviru STO ter prosta in pravična trgovina
EU je zavezana prosti in pravični trgovini ter nemotenemu vključevanju Kitajske kot odgovornega in zanesljivega partnerja v svetovni gospodarski sistem. Vendar je uveljavljanje pravičnih in predvidljivih pravil dostopa do kitajskega trga pomembno za dobro mnenje udeležencev EU v trgovinskih odnosih s Kitajsko in njen položaj odgovornega trgovinskega partnerja.
Kitajska je članica STO od 11. novembra 2001 in uživa pomembne ugodnosti. Čeprav je dosegla viden napredek pri upoštevanju zavezanosti STO in se je dostop na trg v nekaterih sektorjih izboljšal, so glede STO še vedno skrb vzbujajoča številna vprašanja izvajanja pravil.
Ovire in standardi
Kitajska je v svojih zakonskih zahtevah uvedla razne omejitve (pogosto s prekomernimi zakonskimi zahtevami ali „standardi“), ki niso bile predvidene v okviru protokola o pristopu k STO in ki omejujejo dostop tujih podjetij do številnih ključnih, za EU najpomembnejših sektorjev. Pogosto se kot tehnična ovira trgovini uporablja kitajsko obvezno certificiranje (CCC) in druge specifikacije. Tako so na primer številni standardi v sektorju mobilne telefonije in v avtomobilskem sektorju podobni tistim, ki so bili prostovoljno sprejeti v Evropi. Vendar se pogosto nalagajo majhne, toda obvezne (in drage) razlike za nadzor dostopa do trga. Te prakse so v nasprotju s kitajskimi obvezami podpisnice sporazuma o odpravi tehničnih ovir trgovini v okviru STO.
Poleg tega so določbe kitajske zakonodaje pogosto dvoumne, kot je nova protimonopolna zakonodaja, pri kateri kljub veliki podobnosti s konkurenčno politiko EU številne klavzule dovoljujejo zaščito podjetij v državni lasti v imenu nacionalne (gospodarske) varnosti. Glavni problem je vseeno premalo preglednosti v zakonodajnem postopku in pri izvajanju zakonodaje.
Javna naročila
Kitajska se je ob svojem pristopu k STO obvezala, da se bo pridružila sporazumu o vladnih naročilih (GPA) „takoj, ko bo to mogoče“. Februarja 2002 je postala opazovalka GPA, januarja 2003 je sprejela nov zakon o vladnih naročilih, decembra 2007 pa je predložila začetno ponudbo za dostop do trga javnih naročil, ki je bila daleč pod pričakovanji.
V okviru pogajanj za posodobitev sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med EU in Kitajsko iz leta 1985 sta se partnerici dogovorili, da nadaljujeta z razpravami na temo javnih naročil. Opozoriti je treba, da je evropski trg javnih naročil sedaj vreden okoli 1.900 milijard EUR in je že široko odprt kitajskim podjetjem. Obveznost Kitajske je torej, da stori vse potrebno in zagotovi: prvič, da se obstoječa zakonodaja pravično in pregledno izvaja in uveljavlja, in drugič, da se ta pogajanja zaključijo tako, da bodo zagotovila enake konkurenčne pogoje za obe strani.
Prisotnost EU in pomoč, zlasti malim in srednjim podjetjem
Pomembno je, da so lahko mala in srednja podjetja gonilna sila inovacij in gospodarskega razvoja ter fizične prisotnosti na trgu in tako zagotavljajo pomoč in spodbujajo sodelovanje. Pri opravljanju poslov na Kitajskem se soočajo z enakimi izzivi kot večja podjetja, le da so zaradi svoje velikosti pogosto manj opremljena za to. Komisija je leta 2008 na Kitajskem ustanovila službo za pomoč malim in srednjim podjetjem EU pri varovanju in krepitvi pravic njihove intelektualne lastnine na Kitajskem. Pomembno je nadaljevanje, razvoj in krepitev takšne pomoči, da lahko mala in srednja podjetja na Kitajskem širijo svojo dejavnost. Uvedeni so bili razni programi tehnične pomoči EU za podporo nadaljnjemu vključevanju Kitajske v svetovno gospodarstvo za pomoč njeni vladi pri izvajanju obveznosti in zavezanosti STO ter povečanju njene zmogljivosti v procesu širše gospodarske, zakonske, pravne in upravne reforme, potrebne za nadaljnjo liberalizacijo trgovine.
Prosta in pravična trgovina
Protidampinška prizadevanja in status tržnega gospodarstva
Poročevalka je zaskrbljena zaradi števila protidampinških tožb, vloženih proti kitajskim proizvajalcem. Ukrepi trgovinske zaščite so instrument za zagotavljanje pravičnih pogojev trgovine med Kitajsko in EU, vendar si mora Komisija prizadevati za reševanje trgovinskih sporov z dialogom.
Kitajski zahtevek za pridobitev statusa tržnega gospodarstva sega v leto 2003. Junija 2004 je bila opravljena prva predhodna ocena, po kateri je bilo zadovoljivo le drugo od petih meril (1. državni vpliv pri poslovnih odločitvah, 2. „prenos“ iz starega sistema, privatizacija, 3. računovodski standardi in upravljanje podjetij, 4. stečajni postopki in lastninske pravice, 5. finančni sektor). Poročevalka je prepričana, da kitajsko gospodarstvo na številnih področjih še vedno ne izpolnjuje meril, po katerih bi se lahko štelo za tržno gospodarstvo, zato meni, da se mora Komisija dogovoriti o dodelitvi statusa tržnega gospodarstva Kitajski takrat, ko bo izpolnjevala merila;
Pravice intelektualne lastnine in ponarejanje
Kitajska je v zadnjih letih dosegla pomemben napredek pri reviziji svoje zakonodaje o pravicah intelektualne lastnine. Kljub temu pa visoka raven ponarejanja in piratstva na njenem ozemlju ter izvoz kažejo, da je potrebno storiti več za zagotavljanje popolne skladnosti s sporazumom STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIP). To je pomembno za verodostojnost Kitajske kot ključnega trgovinskega partnerja. Po anketi o zaupanju podjetnikov EUCCC, ki je bila opravljena 2007, je med največjimi ovirami za opravljanje poslov na Kitajskem na drugem mestu prav varstvo pravic intelektualne lastnine. Le 12 % vprašanih je izjavilo, da jih pravice intelektualne lastnine ne zadevajo.
Kazenski pregon je nedosleden zaradi več razlogov, vključno z zapletenostjo upravnih struktur in postopkov, pomanjkanjem specializiranega osebja, nizkim odvračilnim učinkom sankcij in lokalnim protekcionizmom. Vendar pa se kitajska vlada vedno bolj odziva na pozive k reformi, zlasti v zvezi s kazenskim pregonom ponarejanja z zniževanjem praga za začetek kazenskih postopkov. Kitajski carinski predpisi so tudi bili revidirani, da bi okrepili njihovo uporabo na mejah in olajšali posredovanje postopkov sodiščem. Obseg težav, tako po številu primerov kot področij, pa se kljub temu stalno povečuje.
Z vprašanjem varovanja pravic intelektualne lastnine je povezanih več sorodnih zadev. Podjetja EU se dejavno spodbuja, da pripeljejo novo tehnologijo na Kitajsko, vendar se izvoz vseh prihodnjih gibanj dosledno nadzira. Usklajevanje s temi predpisi je zamudno, zapleteno in drago. Proizvodne zmogljivosti za ponarejeno in piratsko blago pogosto ne upoštevajo pravic delavcev ter zdravstvenih in varnostnih zahtev in predstavljajo nevarnost za potrošnika ter v primeru kemikalij širši okolici. Vprašanja pravic intelektualne lastnine so bila v ospredju razprav v okviru mehanizma na visoki ravni 25. aprila 2008, medtem ko sta generalni direktorat za trgovino in kitajsko ministrstvo za trgovino (MOFCOM) sklenila, da bosta imela vsaj enkrat letno dialog o vseobsegajočih vprašanjih pravic intelektualne lastnine. To je nedvomno resna zadeva, ki vpliva na konkurenčnost EU in je tudi problem Kitajske, ki ga je treba rešiti, če Kitajska želi še naprej imeti koristi od prenosa tehnologije iz Evrope.
Tekstilni izdelki in obutev
EU je s Kitajsko leta 2005 sklenila memorandum o soglasju, ki je omejil izvoz tekstila v EU do 31. decembra 2007. Druge države so sklenile podobne sporazume ali so sprejele razne zaščitne ukrepe. Vseeno se je leta 2007 obseg uvoza iz Kitajske v primerjavi z letom 2006 povečal za 25 % pri tekstilu in za 13 % pri oblačilih. Podobnim trendom smo priča tudi v obutvenem sektorju.
Septembra 2007 sta EU in Kitajska sklenili, da bosta izvajali sistem dvojnega nadzora za najpomembnejše vrste tekstila, da bi zagotovili skupno odgovornost za spremljanje trgovine in olajšali prehod na liberaliziran sistem po koncu omejitev memoranduma o soglasju. Kaže, da to dobro deluje in da je mehanizem dvojnega nadzora uvoza kitajskega tekstila bolj zaželen za kvote, vendar pa ta ne sme voditi do stalne ovire prosti trgovini;
Socialni in okoljski vplivi
Kitajska se je od sedemdesetih let popolnoma spremenila, vendar še vedno predstavlja več držav v eni. Milijoni ljudi so imeli koristi od nove blaginje, vendar se dohodkovna neenakost še naprej povečuje in številni, zlasti podeželsko prebivalstvo, še naprej živijo v skrajni revščini. Tako hiter razvoj je neizogibno zahteval svoj davek v okolju. Kitajska mora sedaj vlagati v energetsko učinkovitost in trajnostno čisto tehnologijo, to je proces, v katerem ji lahko veliko pomaga prenos tujega znanja in izkušenj.
Drugo področje, ki povzroča skrb, je ugotovljeno kršenje pravic delavcev na Kitajskem s številnimi navedbami o prisilnem delu, otroškem delu, diskriminaciji žensk in podeželskih delavcev ter pritožb zaradi pomanjkanja svobode združevanja. Poročevalka poziva Kitajsko, naj ratificira ključne konvencije Mednarodne organizacije dela, povezane s svobodo združevanja in pravico do organiziranja ter dejavnega boja proti vsem oblikam izkoriščanja na delovnem mestu, zlasti z ozirom na delo žensk in otrok.
Nenazadnje mora Kitajska storiti več za zagotavljanje varnosti proizvodov. Nedavni dobro dokumentirani primeri nevarnih proizvodov, zlasti tistih, ki so vključevali otroške igrače, so povzročili v Evropi veliko skrb. Opazi se in pozdravlja kitajsko odločenost za reševanje tega problema s „posebnim bojem“ proti proizvodom slabe kakovosti ter nadzorom. Dokler ne bo zagotovljena varnost, morajo biti Komisija in države članice posebej pazljive, da nevarnim proizvodom preprečijo, da pridejo na evropski trg.
Nadaljnji koraki
Sporazum o partnerstvu in sodelovanju
EU se je decembra 2005 dogovorila za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, čeprav so se dejanska pogajanja začela šele oktobra 2007. Tretji krog je bil opravljen septembra 2008. Poročevalka meni, da je hitra sklenitev pomembnega in celovitega sporazuma med obema stranema bistvena za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Kitajsko.
Preprečevanje problemov z dvostranskim dialogom
Poleg skupnega odbora, ki letno poteka na ministrski ravni, je bilo vzpostavljenih nekaj dialogov na področjih, povezanih s trgovino. Najpomembnejši od teh je novi gospodarski in trgovinski mehanizem na visoki ravni, ki se nanaša na prejšnjega in je bil dogovorjen na vrhu EU-Kitajska novembra 2007 v Pekingu. Mehanizem dialoga na visoki ravni se je formalno začel aprila 2008 in bo okrepil dialog med Evropsko komisijo in kitajskim državnim svetom. Mehanizem z združevanjem visokih nosilcev odločanja iz kitajskega vodstva in njihovih sogovornikov iz Evropske komisije zagotavlja novo orodje za reševanje vprašanj, ki zadevajo obe strani, zlasti na področju naložb, dostopa do trga in varstva pravic intelektualne lastnine ter drugih strateških vprašanj, povezanih s trgovino.
Ta gibanja so še posebej dobrodošla, ker zagotavljajo način reševanja zadev s strukturnim dialogom. Poročevalka s tem v zvezi poziva Komisijo, naj s kitajskimi organi preuči, kako bi lahko v delo mehanizma dialoga na visoki ravni vnesli parlamentarno razsežnost, podobno kot jo zagotavlja skupina svetovalcev, ki omogoča EP in kongresu dejavno sodelovanje v čezatlantskem ekonomskem svetu. Evropska komisija mora podpreti ustanovitev poslovnega sveta Kitajska-EU, podobnega poslovnemu svetu ZDA-EU;
Sklepi
Evropski trgovinski odnosi s Kitajsko morajo temeljiti na prevzemu odgovornosti in strateškem partnerstvu, ki utemeljujeta načelo vzajemnosti, poštene konkurence in trgovine, v skladu z našimi skupnimi vrednotami in zavezanosti pravilom STO.
Kitajska mora razumeti, da je v Evropi skrb vzbujajoče pomanjkanje vzajemnosti pri dostopu do trga ter druge težave, kot so pravice intelektualne lastnine, ki sprožajo zahteve po omejitve uvoza iz Kitajske. Najboljši način boja proti tem pritiskom je, da se upošteva skrb obeh, tako da se zagotovi enake pogoje delovanja, ki bodo zagotavljali prosto in pravično trgovino in sodelovanje v obojestransko korist.
3.12.2008
MNENJE Odbora za zunanje zadeve
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Vural Öger
POBUDE
Odbor za zunanje zadeve poziva Odbor za mednarodno trgovino, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. opaža vzpon Kitajske do mesta ključnega svetovnega akterja; podpira pozitivno vlogo, ki jo ima Kitajska v različnih mednarodnih prizadevanjih za ohranitev miru in v šeststranskih pogovorih z Demokratično ljudsko republiko Korejo; meni, da se z večjim svetovnim vplivom povečuje tudi odgovornost; poziva Kitajsko, naj ponovno pretehta svojo pomoč brez obveznosti spornim režimom, vključno z dobavo orožja; meni, da nekaterih najtežje rešljivih svetovnih problemov, kot so podnebne spremembe, revščina, dobava in varnost hrane, pomoč ob naravnih nesrečah, boj proti terorizmu in širjenje jedrskega orožja, ne bo mogoče rešiti brez Kitajske, zato poziva Kitajsko, naj resno razmisli o ukrepih za obvladovanje podnebnih sprememb, boj proti revščini in ustavitev širjenja jedrskega orožja;
2. ugotavlja, da se je kitajska družba v zadnjih tridesetih letih močno spremenila ter da je trajen napredek mogoče doseči le počasi; meni, da demokracija zahteva učinkovito civilno družbo, ki se krepi s trgovino in gospodarskimi odnosi z EU; zato meni, da so „spremembe s pomočjo trgovine“ način, kako pomagati Kitajski pri preoblikovanju v odprto in demokratično družbo, ki koristi vsem področjem družbe; obžaluje, da okrepitev gospodarskega in trgovinskega sodelovanja med EU in Kitajsko ni prispevala k občutnemu napredku v zvezi z dialogom o človekovih pravicah, meni, da so za zagotovitev celostnega in trajnega napredka potrebne nadaljnje reforme, zlasti na okoljskem in družbenem področju;
3. poziva Kitajsko k izpolnjevanju njenih obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije, predvsem z reševanjem perečih vprašanj, kot so zaščita pravic intelektualne lastnine, diskriminacija tujih podjetij in oviranje dostopa do trga v številnih sektorjih;
4. je zaskrbljen zaradi pomanjkanja pravne države in spoštovanja osnovnih človekovih pravic, kot so svoboda združevanja, svoboda zbiranja, svoboda tiska in svoboda vere; je globoko vznemirjen zaradi sistematične uporabe mučenja in odsotnosti neodvisnosti sodstva; poziva Kitajsko, naj spoštuje pravice manjšin, na primer Tibetancev in Ujgurov; poziva Kitajsko k spoštovanju pravic žensk in otrok s prenehanjem izvajanja prisilnih splavov in prisilne sterilizacije; poziva Kitajsko, naj odpravi kaznivo dejanje ogrožanja javne varnosti; poziva Kitajsko, naj dovoli neomejen dostop do interneta in ukine sistem zlatega ščita za njegovo cenzuriranje; ugotavlja naraščajoče zavedanje kitajskih državljanov o človekovih pravicah; poziva k izvajanju moratorija za smrtno kazen, kot je zahtevala generalna skupščina Združenih narodov, ter obžaluje dejstvo, da je nedavne usmrtitve preverilo in odobrilo kitajsko vrhovno sodišče; meni, da uveljavljanje človekovih pravic na Kitajskem na splošno ne napreduje in da je treba sprejeti nadaljnje pomembne ukrepe, da Kitajska postane odprta in demokratična družba, ki spoštuje človekove pravice;
5. poziva Kitajsko, naj spoštuje svojo zavezo o ratifikaciji Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;
6. je zaskrbljen zaradi dejstva, da je kitajska stran odpovedala obisk Pododbora za človekove pravice Evropskega Parlamenta na Kitajskem zaradi podelitve nagrade Saharova za leto 2008 Huju Jiaju;
7. obžaluje skromen napredek, dosežen na pogajanjih med Ljudsko republiko Kitajsko in odposlanci dalajlame, ter nedavno prekinitev teh pogajanj; ponavlja svoj poziv k prenehanju vseh oblik preganjanja tibetanskega ljudstva ter k zagotovitvi avtonomije, ki bo Tibetancem omogočala polno izkoriščanje političnih, kulturnih in verskih pravic, zlasti z ustavitvijo naseljevanja Han Kitajcev v Tibetu in natančnim pregledom „domoljubne izobraževalne“ politike;
8. pozdravlja ponovno zbliževanje med Kitajsko in Tajvanom, ob tem pa Kitajsko poziva k nadaljevanju vključevalnega in tvornega dialoga s Tajvanom in zagotavljanju aktivne udeležbe Tajvana v okviru Svetovne zdravstvene organizacije in foruma ASEAN plus tri; spodbuja Kitajsko, naj omogoči splošne volitve v Hong Kongu;
9. je zaskrbljen, ker Kitajska povečuje vojaški proračun; podpira ohranitev embarga na orožje za Kitajsko; ugotavlja, da si Kitajska zelo dejavno prizadeva za zanesljivo preskrbo z energijo in naravne vire, na primer v Afriki, in v tem oziru pozdravlja sporočilo Komisije o EU, Afriki in Kitajski: k tristranskemu dialogu in sodelovanju; meni, da EU potrebuje na rezultate osredotočeno skupno zunanjo energetsko politiko ter učinkovit dialog s Kitajsko na tem področju; pozdravlja predlog Komisije za vzpostavitev tristranskega dialoga in sodelovanja med Evropsko unijo, Kitajsko in Afriko z namenom spodbujanja miru in varnosti ter doseganja razvojnih ciljev tisočletja v Afriki;
10. meni, da postajata EU in Kitajska vse bolj soodvisni ter da je zaradi zapletenosti in pomembnosti odnosov med EU in Kitajsko potrebno več usklajevanja med državami članicami in Komisijo; zato pozdravlja zadnji vrh EU–Kitajska ter z njim vzpostavljen dialog na visoki ravni o trgovinskem mehanizmu aprila 2008; poziva Kitajsko k izpolnjevanju njenih obveznosti iz mednarodnih pogodb, npr. na področju avtorskega in delovnega prava; pričakuje učinkovit in v rezultate usmerjen dialog s Kitajsko v zvezi z globalnimi izzivi; obžaluje odločitev kitajskih oblasti o preložitvi enajstega vrha EU–Kitajska; poudarja, da je treba podpirati dolgoročne trgovinske odnose med EU in Kitajsko, ter pričakuje, da bo vrh EU–Kitajska kmalu ponovno na dnevnem redu, glede na pomen, ki ga ima odnos med njima; poziva Kitajsko, naj prevzame tvorno vlogo v regionalnem sodelovanju; podpira strateško partnerstvo med EU in Kitajsko; v zvezi s tem pozdravlja nadaljevanje pogajanj o novem Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, vendar meni, da se zaključka pogajanj ne sme obravnavati ločeno od položaja človekovih pravic na Kitajskem; poziva Komisijo k povečanju preglednosti pogajanj v okviru Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Kitajsko.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
1.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
23
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Christopher Beazley, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Monika Beňová, André Brie, Marco Cappato, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Richard Howitt, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Ria Oomen-Ruijten, Ioan Mircea Paşcu, Flaviu Călin Rus, István Szent-Iványi, Charles Tannock
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Laima Liucija Andrikienė, Tunne Kelam
11.12.2008
MNENJE Odbora za razvoj
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Johan Van Hecke
POBUDE
Odbor za razvoj poziva Odbor za mednarodno trgovino kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. pozdravlja dosežke Kitajske, da je uspela 350 milijonov svojih državljanov dvigniti iz skrajne revščine s pomočjo obsežnih gospodarskih reform, ki so koristile predvsem mestnemu prebivalstvu; je zaskrbljen, ker velik delež podeželskega prebivalstva živi v revščini in še nima koristi od razcveta, ter poziva Kitajsko, naj si še naprej prizadeva za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja v korist bolj prikrajšanih skupin prebivalstva; poudarja, da je Kitajska kot članica OZN zavezana razvojnim ciljem tisočletja in mora prav tako prispevati k njihovemu uresničevanju v državah v razvoju;
2. meni, da bi lahko današnji odprti trgovinski sistem spodbudil gospodarske dejavnosti med Kitajsko in državami v razvoju, kar bi lahko koristilo obema stranema, in bi lahko bil priložnost brez primere za gospodarsko rast in njihovo vključevanje v svetovno gospodarstvo, pod pogojem, da je trgovinska politika usklajena z razvojnimi cilji in da gospodarska rast pomeni zmanjševanje revščine;
3. je zaskrbljen, da bo kitajski gospodarski razcvet morda kratkotrajen, če ne bo zagotovljena dolgoročna varnost; zato spodbuja Kitajsko, da okrepi finančni pravni okvir v skladu z nastajajočo mednarodno prakso;
4. opozarja, da je Kitajska kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) potrdila svojo zavezanost k spoštovanju temeljnih pravic delavcev; v zvezi s tem poziva EU, da spodbudi Kitajsko k povečanju pravic delavcev, vključno s svobodo združevanja, in da odpravi delo otrok in prisilno delo;
5. poziva kitajske oblasti, da izpolnijo obljube, dane pred olimpijskimi igrami 2008, o človekovih pravicah in pravicah manjšin, demokraciji in pravni državi; ostaja globoko zaskrbljen zaradi nadaljnjega zatiranja Tibetancev in drugih manjšin na Kitajskem ter zaradi veljavnih omejitev svobode izražanja v medijih in politiki na Kitajskem; poziva Komisijo, da v pogajanjih s Kitajsko o obnovljenem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju vztraja pri okrepitvi klavzule o človekovih pravicah; poziva Svet in Komisijo, da v dialogu s Kitajsko obravnavata ta vprašanja;
6. si želi boljšo usklajenost med človekovimi pravicami na eni strani ter trgovinskimi odnosi in varnostjo na drugi strani in poziva EU, naj zagotovi, da bodo reforme na področju človekovih pravic pogoj za tesnejše trgovinske povezave s Kitajsko;
7. v okviru gospodarskih in trgovinskih odnosov EU-Kitajska poudarja potrebo po spodbujanju načela družbene odgovornosti gospodarskih družb, spoštovanju temeljnih pravic, ki jih je razglasila Mednarodna organizacija dela, in trajnostnem razvoju na gospodarskem, socialnem in okoljskem področju; poziva Komisijo, da zagotovi izvajanje teh načel in naj bo zlasti pozorna na konvenciji Mednarodne organizacije dela o neodvisnosti sindikatov in delu otrok;
8. ob popolnem zavedanju potrebe, da Kitajska nadaljuje svojo razvojno pot, obžaluje, da Kitajska na regionalni in lokalni ravni ne izvaja ekološkega in okoljskega načrtovanja, kar povzroča velike težave z onesnaženostjo zraka, vode in tal, to pa zelo ogroža trajnost industrijskih in kmetijskih dejavnosti ter zdravje prebivalstva; poziva kitajsko vlado, naj sprejme ukrepe za učinkovito izvajanje okoljske zakonodaje na Kitajskem pa tudi v državah v razvoju; opozarja na skupno izjavo o podnebnih spremembah iz leta 2005 med Kitajsko in EU, s katero je bilo ustanovljeno partnerstvo na področju podnebnih sprememb, ter da je treba pospešiti njegovo izvajanje; poudarja dejstvo, da lahko nizki okoljski standardi kitajskih projektov v državah v razvoju resno škodujejo regijam, ki jih bodo najverjetneje prizadele posledice podnebnih sprememb, in ovirajo preživljanje, zato poziva Komisijo, da v tristranskem dialogu z Afriko in Kitajsko obravnava okoljski vpliv prisotnosti Kitajske v Afriki;
9. pozdravlja sporočilo Komisije „EU, Afrika in Kitajska: k tristranskemu dialogu in sodelovanju“; poudarja stališče Parlamenta, da se morajo ti prednostni projekti osredotočati tudi na zdravstvo in izobraževanje;
10. pozdravlja kitajske naložbe v Afriki in Latinski Ameriki, vendar je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja sklicevanja na veljavne standarde za socialne, okoljske in človekove pravice za tuje naložbe, kot so jih v zadnjih nekaj desetletjih razvile mednarodne posojilne institucije, agencije ZN in vladni donatorji; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja dogajanje in zagotovi, da te naložbe – pa tudi naložbe iz Evrope – ne povzročajo finančne, okoljske ali socialne škode lokalnemu prebivalstvu v državah v razvoju, ker se je izkazalo, da je zaradi uvoza kitajskega potrošniškega blaga ogrožena lokalna proizvodnja ter se krčijo afriška delovna mesta; poudarja pomembnost preglednega upravljanja naravnih virov, ker so ključni za razvoj, in zato poziva EU, da dejavno vključi Kitajsko in kitajska podjetja v podporo pobudi za preglednost sektorja ekstraktivne industrije (EITI), saj nekatere kitajske pogodbe za izkoriščanje naravnih virov niso dovolj pregledne; zato poziva Komisijo, naj glede tega hitro začne dialog v okviru trialoga EU-Kitajska-Afrika ter oblikuje enakopravno partnerstvo za povečanje afriškega lastništva in reševanje skupnih izzivov;
11. poudarja, da je Kitajska kot članica Varnostnega sveta OZN odgovorna za spodbujanje miru, varnosti in človekovih pravic ter da bi lahko kot pomembna trgovinska in naložbena partnerica bolje uporabila svoj vpliv za spodbujanje miru, varnosti in človekovih pravic v več državah;
12. poudarja odgovornost svetovne gospodarske sile in stalne članice Varnostnega sveta OZN, zato pozdravlja vlogo, ki jo je imela Kitajska v številnih mednarodnih prizadevanjih za ohranitev miru na afriški celini, vendar je še vedno zaskrbljen, ker Kitajska v države v razvoju dobavlja orožje, namenjeno nezakoniti uporabi ali destabilizaciji;
13. poziva Komisijo, naj preveri status Kitajske kot značilne prejemnice čezmorske razvojne pomoči ter naj ustrezno prilagodi svoj program o sodelovanju;
14. poziva kitajsko vlado, da glede na BDP Kitajske postopno poviša uradno razvojno pomoč (URP) za afriške narode, zlasti v povezavi z infrastrukturo, kmetijstvom in zdravstvenim sektorjem; meni, da bi morebitno usklajevanje med pomočjo EU in Kitajske afriškim narodom preprečilo prekrivanje projektov in vodilo k učinkovitejši uporabi virov; priporoča večjo preglednost Kitajske pri odobritvi odpisa dolga in posojil afriškim narodom;
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
8.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
18
5
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Juan Fraile Cantón, Alain Hutchinson, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Horst Posdorf, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Johan Van Hecke
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Csaba Őry, Tobias Pflüger, Renate Weber
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Zita Gurmai, Emilio Menéndez del Valle, Ramona Nicole Mănescu, Justas Vincas Paleckis, Leopold Józef Rutowicz
3.12.2008
MNENJE Odbora za ekonomske in monetarne zadeve
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Pripravljavec mnenja:
Jorgo Chatzimarkakis
POBUDE
Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poziva Odbor za mednarodno trgovino kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. meni, da bi se morala Kitajska, kot ena izmed gonilnih sil svetovne rasti, v celoti posvetiti svoji vlogi pri zagotavljanju trajnostnega in uravnoteženega razvoja svetovnega gospodarskega reda;
2. opozarja, da bi moralo kitajsko gospodarstvo spodbujati bolj pravično razdelitev dohodkov in večjo zasebno porabo, da bi se uravnotežilo; poudarja potrebo po dejanskem zvišanju vrednosti valute, kar bi lahko bil način za zmanjšanje pritiska inflacije in izboljšanje zunanjih nesorazmerij;
3. pozdravlja dejavnosti Kitajske na področju okolja pri pripravi olimpijskih iger 2008; poziva kitajsko vlado, naj s spodbujanjem svojega finančnega sektorja na priprave za uvedbo mednarodnega sistema za trgovanje z emisijami tvorno prispeva k uspehu konference v Kopenhagnu o pokjotskem obdobju;
4. ugotavlja, da je Kitajsko med letoma 1995 in 2007 doletelo 53 protidampinških sankcij, kar znaša 20 % vseh kazenskih tarif, ki jih je EU naložila za nepošteno konkurenco, zlasti s subvencijami družbam v lasti države;
5. izraža zaskrbljenost, ker Kitajska neodločno ukrepa v boju proti kršenju pravic intelektualne lastnine in to označuje za morebitno oviro pri nadaljnjem razvoju trgovine med Evropsko unijo in Kitajsko;
6. izraža svojo zaskrbljenost zaradi delovnih pogojev in pravic delavcev na Kitajskem; poziva Komisijo, naj v uradnih in neuradnih odnosih s Kitajsko vedno opozarja na skladnost s standardi Mednarodne organizacije dela;
7. meni, da je močan, likviden, odprt, pregleden in dobro urejen trg sposoben spodbujati gospodarsko rast; meni, da so delniški, bančni in zavarovalniški sektorji na Kitajskem nerazviti, ter spodbuja Kitajsko, naj dejavno sodeluje v splošni razpravi o izboljšanju ureditvenega in nadzornega okvira za finančne trge;
8. poudarja pomen sodelovanja med EU in Kitajsko na področju uredb in nadzora ter približevanja svetovnim standardom;
9. poziva k boljšemu dostopu na trg za nekitajske finančne storitve in poziva, naj se v skladu z obvezami, ki jih je Kitajska sprejela pri STO, zlasti na področju bančništva in zavarovalništva, odstranijo omejitve pri vlaganju v kapitalske naložbe v finančnih institucijah, ki jih financira Kitajska,
10. pozdravlja sprejetje standardov za poročanje o finančnem položaju (IFRS) s strani Kitajske; spodbuja Kitajsko, naj še dalje sprejema IFRS in zagotovi njihovo izvajanje; poziva Komisijo, naj natančno spremlja sprejetje in izvajanje IFRS na Kitajskem;
11. poudarja pomen, ki ga ima vključevanje in sodelovanje Kitajske z Mednarodnim denarnim skladom pri razvoju splošnega kodeksa obnašanja državnih naložbenih skladov, kar bi lahko prispevalo k večji preglednosti;
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
25
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, David Casa, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Jonathan Evans, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Louis Grech, Othmar Karas, Wolf Klinz, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Sahra Wagenknecht
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Harald Ettl
15.12.2008
MNENJE Odbora za industrijo, raziskave in energetiko
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Pripravljavka mnenja:
Romana Jordan Cizelj
POBUDE
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko poziva Odbor za mednarodno trgovino, kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
1. ugotavlja, da so vse večje povpraševanje po energiji in surovinah na Kitajskem in vse večje emisije toplogrednih plinov ogromen izziv za razvoj in okoljske cilje ter zanesljivost oskrbe z energijo povsod po svetu; poudarja, da mora sistem trgovanja z emisijami delovati na svetovni ravni;
2. poudarja, da je Kitajska na svetovni ravni odgovorna za zagotavljanje trajnostne gospodarske rasti z vidika okolja; poudarja, da bo pozitiven pristop Kitajske odločilno prispeval k uspešnim pogajanjanjem v zvezi s sporazumom o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012; ugotavlja možno nevarnost selitve virov CO 2 , če ne bodo sprejeti zadostni ukrepi, zlasti za industrijske panoge v Evropski uniji, ki že upoštevajo pravno zavezujoče cilje; zahteva sodelovanje s Kitajsko (in drugimi večjimi trgovinskimi partnerji) pri oblikovanju „ukrepov za prilagajanje mejnih vrednosti emisij“, sprejemljivih za Svetovno trgovinsko organizacijo, ki bodo na pošten in trajnosten način upoštevali obstoječe razlike, da bi emisije v primernem času odpravili;
3. poziva k okrepljenemu sodelovanju med EU in Kitajsko za spodbujanje prenosa tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, zlasti energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije; poudarja ključni pomen razvoja in uporabe tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika na Kitajskem glede na to, kako pomemben je premog za njeno gospodarstvo; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za podporo nadaljnje izmenjave najboljših praks s Kitajsko v zvezi s trajnostnim razvojem;
4. poziva k tesnejšemu sodelovanju med Kitajsko ter evropskimi regijami in mesti glede podnebju prijazne tehnologije;
5. poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vsi obstoječi sporazumi o raziskavah in razvoju s Kitajsko učinkovito delovali, da bodo spodbudili sodelovanje na področju raziskav in razvoja; priporoča, naj bodo prizadevanja EU in Kitajske v zvezi z raziskavami in razvojem bolj strateško usmerjena, zlasti kar zadeva tehnološki napredek, družbene potrebe, okoljske zahteve in prihodnji gospodarski razvoj; poziva obe strani, naj prenos tehnologije in tehničnega znanja spodbujata s pospeševanjem raziskav in izmenjavo akademskih programov;
6. poziva k tesnejšemu sodelovanju med evropskimi in kitajskimi univerzami ter k večji mobilnosti znanstvenikov, raziskovalcev in študentov iz Evropske unije in Kitajske;
7. podpira stalen razvoj sodelovanja med Evropsko unijo in Kitajsko na področju znanosti o vesolju, vesoljskimi aplikacijami in tehnologijami; opozarja Svet in Komisijo na pridobitve tesnega petletnega sodelovanja med Kitajsko in EU na področju satelitske navigacije, zlasti s programom Galileo, vendar meni, da je nastopil čas za spremembo tega formalnega sodelovanja, da bi upoštevali spremembe, nastale z začetno fazo evropskega globalnega navigacijskega satelitskega sistema ter s prihodom kitajskega sistema Compass; zato meni, da je pomembno razviti ta odnos, tako da bi upošteval soobstoj programov Compass in Galileo, zato da bi zagotovili njuno skladnost v korist uporabnikov po vsem svetu;
8. pozdravlja formalno uvedbo gospodarskega in trgovinskega mehanizma na visoki ravni aprila 2008; upa, da bo ta mehanizem prispeval k boljšemu delovanju vedno globljih trgovinskih odnosov med EU in Kitajsko ter k vzpostavitvi odprtega, preglednega in nediskriminatornega pravnega okvira za podjetja;
9. zahteva, da Komisija še naprej tesno sodeluje z evropskimi organizacijami za standardizacijo in upravljanje standardizacije, ki uspešno delujejo na Kitajskem, da bi zagotovila doslednosti pri standardizaciji in skladnosti postopkov in ocenjevanja;
10. zahteva, da Komisija ob upoštevanju varnosti potrošnikov zagotovi, da proizvod ali storitev, ki je namenjena za izvoz v Evropsko unijo, izpolnjuje vse evropske standarde; zahteva, da Komisija sestavi pregled vseh obstoječih vrzeli (pravnih ali tistih, ki zadevajo standarde); zahteva, da Svet in Komisija zagotovita, da bodo v ustrezna poglavja sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kitajsko vključeni vsi ukrepi Svetovne trgovinske organizacije ter sanitarni in fitosanitarni ukrepi, ki veljajo v Evropski uniji, ter želi biti seznanjen z vsakim odstopanjem od teh zahtev;
11. zahteva, da Svet in Komisija ocenita obstoječe izvozne omejitve med Evropsko unijo in Kitajsko zaradi dvojnih meril pri izvoznih omejitvah za visoke tehnološke proizvode in storitve; zahteva, da Komisija primerja te posebne omejitve, ki veljajo med Evropsko unijo in Kitajsko, z omejitvami, ki veljajo med Kitajsko in njenimi drugimi večjimi trgovinskimi partnerji;
12. poziva Kitajsko in Evropsko unijo, naj odpravita ovire, ki zmanjšujejo možnosti evropskih podjetij za naložbe na Kitajskem ter prenos najčistejših tehnologij; ugotavlja, da je varstvo pravic intelektualne lastnine pereča tema za evropska podjetja, ki prav tako ne morejo razviti nove intelektualne lastnine na Kitajskem zaradi omejitev za njen prenos v tujino; ugotavlja, da postopki javnih naročil za energetske projekte na Kitajskem pogosto izključujejo tuja podjetja ali pa jih odvračajo od naložb;
13. poziva Komisijo, naj čim prej oceni učinke finančne in gospodarske krize na zadevne evropske industrije in sektorje zagotavljanja storitev, ki imajo na področju izvoza in uvoza ključno vlogo pri opredelitvi trgovinskih odnosov med Evropsko unijo in Kitajsko; zahteva, da se ta ocena pošlje v Parlament, takoj ko bo mogoče določiti jasen trend;
14. od Komisije zahteva popoln pregled sprememb za vsak sektor posebej, ki so nastale v evropski industriji in v storitvenem sektorju, odkar in ker je Kitajska postala članica STO; zahteva, da pregled vsebuje oceno ustreznih sprememb v dobavni verigi v Aziji, odkar je Kitajska vstopila v STO, v kolikor to zadeva Evropsko unijo;
15. poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi zagotovila večjo podporo in pobude za podjetja EU, ki vlagajo na Kitajskem, zlasti za mala in srednja podjetja; pozdravlja vzpostavitev evropskega centra za pomoč malim in srednjim podjetjem na Kitajskem z namenom lajšanja dostopa do in krepitve konkurenčnosti evropskih podjetji na kitajskih trgih; poziva Komisijo, države članice in evropska podjetja, naj zagotovijo, da bodo pri poslovanju s Kitajsko izpolnjeni mednarodni delovni standardi ter zdravstvena in varnostna merila;
16. poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med kitajskimi univerzami ter malimi in srednjimi podjetji EU, da bi okrepila inovativnost malih in srednjih podjetij na Kitajskem ter s tem ustvarila več delovnih mest in izboljšala trgovinske in gospodarske rezultate; prav tako poziva Kitajsko, naj spodbuja sodelovanje med obema partnericama za izboljšanje in večjo uporabo podnebju prijazne tehnologije, da bi se tako zmanjšale emisije toplogrednih plinov, ki jih na Kitajskem povzročajo mala in srednja podjetja EU;
17. Kitajsko tudi poziva, naj sprejme in upošteva mednarodne standarde; ugotavlja, da bo s tem zagotovljeno, da bodo kitajski proizvodi, uvoženi v EU, izpolnjevali standarde sprejemljive kakovosti in varnosti, podjetja EU, ki vlagajo na Kitajskem, pa bodo imela zagotovljen pošten dostop do trga z minimalnimi birokratskimi ovirami in preglednejši okvir standardov;
18. poziva Evropsko unijo in Kitajsko, naj sodelujeta pri določanju standardov za avtomobile, tovornjake, težka vozila, letalstvo in ladjarstvo, da bi se zmanjšale emisije toplogrednih plinov ter da bi ta sredstva postala podnebju bolj prijazna;
19. poziva Kitajsko, naj spodbuja gospodarsko trajnosten razvoj, ki bo bolj prijazen okolju in socialno pravičnejši; meni, da vsi dialogi med Evropsko unijo in Kitajsko nudijo veliko priložnost za osredotočanje na te izzive;
20. poziva Kitajsko, naj spoštuje sindikalno svobodo, ki jo zagotavlja kitajska ustava;
21. zahteva, da se bolj spoštujejo pravila Svetovne trgovinske organizacije, ki zadevajo protidampinške ukrepe in protidampinške subvencije; izraža zaskrbljenost zaradi števila protidampinških kazni, ki jih je morala Evropska unija naložiti Kitajski;
22. poziva k sodelovanju na področju ureditve, ocenjevanja in dovoljenj za kemikalije (REACH) med Evropsko unijo in Kitajsko;
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
11.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
28
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
John Attard-Montalto, Jan Březina, Jorgo Chatzimarkakis, Dragoş Florin David, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Reino Paasilinna, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Etelka Barsi-Pataky, Ivo Belet, Manuel António dos Santos, Neena Gill, Vladimir Urutchev, Lambert van Nistelrooij
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Louis Grech, Aurelio Juri, Sepp Kusstatscher, Eva Lichtenberger, Rosa Miguélez Ramos, María Sornosa Martínez
3.12.2008
MNENJE Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov
za Odbor za mednarodno trgovino
o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko
( 2008/2171(INI) )
Poročevalec:
Christopher Heaton-Harris
POBUDE
Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov poziva Odbor za mednarodno trgovino kot pristojni odbor, da v svoj predlog resolucije vključi naslednje pobude:
STO
1. poziva k nadaljnjemu dialogu, da bi Kitajski omogočili odgovor na preostala področja pomislekov industrije EU, kot so uveljavitev pravic intelektualne lastnine, preglednost in okoljski, socialni in zdravstveni standardi;
2. poziva Kitajsko, naj se pridruži sporazumu Svetovne trgovinske organizacije o javnih naročilih in odpre infrastrukturne projekte velikega merila naložbam in trgovini;
3. poziva Kitajsko, naj odstrani ovire za evropske izdelke, ki so uvoženi na kitajski trg, in si poleg tega prizadeva za bolj uravnotežen trgovinski primanjkljaj, hkrati pa spodbuja pregledno trgovinsko okolje, v katerem bodo imela kitajska in evropska podjetja enake koristi;
4. poziva Kitajsko, naj sprejme nadaljnje ukrepe za konkurenčnejši trg, priznava njen napredek na tem področju ter poziva Komisijo, naj Kitajsko podpre pri izvajanju potrebnih mehanizmov za oblikovanje konkurenčnega trga;
Pravice intelektualne lastnine
5. meni, da, ker postaja Kitajska bolj inovativna, je v njenem interesu, da zaščiti pravice intelektualne lastnine; vendar meni, da bi predpisi, ki bi zahtevali izključno registracijo inovacij na Kitajskem, pomenili hudo oviro za poslovanje, preprečili Kitajski, da bi imela koristi iz inovacij, in razvrednotili znamko „narejeno na Kitajskem“;
Varnost izdelkov
6. pozdravlja pomembna prizadevanja Kitajske glede izboljšanja varnosti izdelkov, vključno z varnostjo igrač, ter poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s kitajsko upravo za nadzor kakovosti, pregled in karanteno (AQSIQ), da bi se zagotovila varnost izdelkov na širši ravni, s posebnim poudarkom na manj razvitih kitajskih regijah; poziva države članice Evropske unije, institucije EU in podjetja, naj kitajskim podjetjem in organom zagotovijo večjo tehnično pomoč na evropski ravni za večje vlaganje v varnost, kakovost in preglede kakovosti, namenjene predvsem izdelkom malih proizvajalcev, katerih pregledi kakovosti in varnosti se zdijo ena večjih težav kitajskih organov;
7. pozdravlja prizadevanja Komisije na tem področju po zaslugi vzpostavitve sistema trimesečenega poročanja o kitajskih izvršilnih ukrepih za odkrivanje virov nevarnih izdelkov, sporočenih prek sistema Rapex-Kitajska, s čimer se povečuje varnost evropskih potrošnikov;
8. poudarja pomen tristranskih stikov med Komisijo ter upravnimi službami ZDA in Kitajske, katerih cilj je izboljšati svetovno upravljanje varnosti izdelkov; na tem področju bi bilo zelo koristno, da se čimprej uresniči predlog Komisije o ustanovitvi skupne delovne skupine za varnost izdelkov in uvoza v okviru čezatlantskega gospodarskega sveta;
9. poziva Komisijo, naj spodbuja medpodjetniško sodelovanje, poveča ozaveščenost glede spletišča podatkovne zbirke o dostopu na trge in izboljša mehanizme za reševanje sporov;
10. spodbuja programe, namenjene povečanju udeležbe v trgovini med Kitajsko in EU, kot je na primer program za usposabljanje vodilnih delavcev; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično pomoč Kitajski, da bodo lahko izvajali zdravstvene in varnostne predpise ter izboljšali carinsko sodelovanje.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
2.12.2008
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
30
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Martí Grau i Segú, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Eija-Riitta Korhola, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Catiuscia Marini, Arlene McCarthy, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Eva-Britt Svensson, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Barbara Weiler
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Emmanouil Angelakas, Brigitte Fouré, Joel Hasse Ferreira, Anja Weisgerber
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Maddalena Calia
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
20.1.2009
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
24
2
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Kader Arif, Francisco Assis, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Syed Kamall, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Ole Christensen, Dragoş Florin David, Guntars Krasts, Leopold Józef Rutowicz, Jürgen Schröder
