Vojna prašnim delcem
Okolje
2007-12-12 - 02:50
Avtomobili, gradbišča, tovarne - to so le trije od številnih krivcev, ki v zrak spuščajo prašne delce, ki jih nato vdihavamo in "skladiščimo" v pljučih. Posledično se lahko pojavijo težave z dihanjem, bolezni dihal, celo predčasna smrt. Delež prašnih delcev v zraku se iz dneva v dan povečuje. Evropski poslanci so se zato v torek sporazumeli o zavezujočih ciljih glede njihove stopnje do leta 2015. Države članice bodo v skladu z njimi morale nadzorovati in omejevati stopnjo prašnih delcev v zraku.
Prašni delci v zraku so lahko v trdi ali tekoči obliki. V ozračje jih lahko prinese veter, denimo cvetni ali vodni prah, večinoma pa njihov nastanek povzročajo človekove dejavnosti: uporaba fosilnih goriv, industrija, rudarstvo, kmetijstvo, gradbišča, promet in drugo.
Po ocenah zaradi onesnaženega zraka v Evropi vsako leto umre več kot 360 tisoč ljudi. Problem je najbolj pereč v velikih mestih in industrijskih območjih v Nemčiji, na Nizozemskem, srednji Evropi in severni Italiji.
Čim manjši, tem nevarnejši
Znanstveniki so odkrili, da človekovo zdravje najbolj ogrožajo najmanjši delci. Ti lahko z dihanjem prispejo v telo ter se uskladiščijo v bronhijih in pljučih, kar povzroča kašljanje in kihanje. Najmanjši med njimi lahko preko pljuč dospejo tudi v krvni obtok in povzročijo astmo, alergije, infarkt ali celo prezgodnjo smrt.
Večje delce, ki jih v zrak spuščata industrija in promet, običajno filtrirata nos in grlo. Tudi ti lahko povzročajo astmo, težave s srcem in ožiljem, pljučnega raka in prezgodnjo smrt. V okoli 70 odstotkih evropskih mest z 250 tisoč ali več prebivalci, so nedavno ugotovili, da je bila najvišja dovoljena stopnja velikih delcev presežena.
Svetovna zdravstvena organizacija je v svojem poročilo opozorila, da lahko dolgoročna izpostavljenost visokim koncentracijam delcev privede do izrazitega zmanjšanja življenjske dobe ljudi, predvsem zaradi bolezni srca in pljuč, še zlasti raka na pljučih.
Nova pravila
Nova zakonodaja, ki so jo evropski poslanci sprejeli v torek, nadomešča pet obstoječih zakonodajnih aktov. Države članice obvezuje, da nadzorujejo in merijo stopnjo prašnih delcev v zraku ter uvedejo mejne vrednosti za njegovo kakovost. Nova zakonodaja med drugim določa tudi najvišje mejne vrednosti za fine prašne delce v velikosti do 2,5 mikrona, česar doslej evropska zakonodaja še ni določala.
Uvedba vrednosti za fine prašne delce:
2010: ciljna vrednost 25 mikrogramov na kubični meter zraka
2015: vrednost 25 mikrogramov na kubični meter zraka bo postala mejna vrednost
2020: mejna vrednost bo zmanjšana na 20 mikrogramov na kubični meter zraka
Nemški liberalni demokrat Holger Krahmen, ki je pripravil poročilo Evropskega parlamenta o tej temi, je dejal, da je največji napredek nove zakonodaje o kakovosti zraka ta, da ureja najmanjše delce. Strokovnjaki namreč verjamejo, da so prav ti največje tveganje za zdravje ljudi.
20060927STO11034 Tiskovna služba o direktivi o kakovosti zraka Poročilo o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo Kako prašni delci zmanjšajo življenjsko dobo? Svetovna zdravstvena organizacija Prenos plenarnega zasedanja v živo
SL
1
PHOTO
20060927PHT11030.jpg
SL
4
LINK
http://dataservice.eea.europa.eu/atlas/available2.asp?type=findkeyword&theme=PM2.5
SL
5
LINK
http://www.euro.who.int/
SL
6
LINK
/wps-europarl-internet/faces/live/live-video.jsp
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071129BRI14111 ITEM-009-SL NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0398 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
