Vodič po proračunu Evropske unije
Proračun
2010-12-15 - 17:58
Od kje prihaja in kam gre evropski denar? ©BELGA_imagebroker_Michaela Begsteiger Večletni proračunski okvir za obdobje 2007-2013 Evropski parlament skupaj z državami EU enakopravno o proračunu Evropski proračun ni enostavna stvar, ampak proračuni tudi sicer ne slovijo po tem, da bi jih bilo lahko razumeti. Evropska unija svoj proračun sprejme vsako leto, pri čemer morajo letni proračuni spoštovati dolgoročni finančni okvir, ki v grobem predpisuje proračunske odhodke in prihodke za obdobje sedmih let. Večina evropskega denarja se v evropske projekte steka skozi države članice, nekaj pa ga porabi EU neposredno.
Potem ko je konec prejšnjega leta v veljavo stopila Lizbonska pogodba, je Evropski parlament še okrepil svojo vlogo pri sprejemanju proračuna EU. O njem sedaj evropski poslanci popolnoma enakopravno odločajo skupaj z državami članicami unije, zbranimi v Svetu EU.
Tako kot doslej se bo Evropski parlament tudi v prihodnje boril za to, da bo proračun EU omogočal izpolnjevanje tistih nalog in ciljev, ki jih od unije pričakujejo državljani.
V prihodnjih tednih boste lahko na tem mestu našli vse podatke o proračunu EU, številke in dejstva, okoli katerih se bodo vrtela najprej pogajanja o proračunu EU za leto 2011, nato pa še pogajanja o večletnem proračunskem okviru.
20100923FCS83457
Parlament potrdil proračun Evropske unije za leto 2011
Proračun EU za leto 2011 je pod streho. Evropski parlament je na plenarnem zasedanju v Strasbourgu po torkovi razpravi v sredo sprejel proračun EU za leto 2011. Sprejeti proračun upošteva večino prednostnih nalog poslancev, hkrati pa ostaja v mejah, ki jih je postavil Svet. V pogajanjih so poslanci tudi dosegli sporazum s predstavniki Sveta in Komisije o političnih zahtevah glede proračuna.
Proračun za prihodnje leto predvideva več sredstev za tiste postavke, ki so po mnenju parlamentarcev prednostne naloge: mladi, inovacije, bližnjevzhodni mirovni proces in pomoč Palestini. Primeri:
1a Konkurenčnost za rast in zaposlovanje - več denarja za program vseživljenjskega učenja (18 milijonov evrov), podjetništvo in inovativnost (10 milijonov) in za program Inteligentna energija - Evropa (10 milijonov).
1b Kohezija za rast in zaposlovanje - dodatna postavka: strategija EU za Baltsko morje (2,5 milijona evrov).
2 Ohranjanje in upravljanje naravnih virov - finančni instrument za okolje LIFE+ (6,7 milijona) in za upravljanje ribolovnih virov (2 milijona).
3a Svoboda, varnost in pravica - več za Daphne, program boja proti nasilju nad ženskami in otroki (2,35 milijona) in dodaten milijon za boj proti terorizmu.
3b Državljanstvo - več za Svetovne posebne olimpijske igre v Atenah (4 milijone) in za program Mladi v akciji (3 milijoni).
4 EU kot globalni partner - dodatna sredstva za finančno pomoč Palestini, mirovnemu procesu in programu ZN za begunce UNRWA (100 milijonov).
Kar se tiče skupne višine proračuna so poslanci potrdili številke iz predloga, ki ga je Komisija predstavila 26. novembra: 141,8 milijard evrov za obveznosti in 126,5 milijarde evrov za plačila . Parlament vedno daje večji pomen obveznostim, saj te določajo višino prihodnjih izdatkov.
Svet, Parlament in Komisija so se tudi dogovorili, da se v letu 2011 lahko sprejmejo dopolnila k proračunu, če bo to treba storiti za izpolnjevanje zakonsko predvidenih obveznosti Unije, saj evropski proračun ne sme imeti primanjkljaja.
Politične zahteve Parlamenta
Ob proračunu za leto 2011 je Parlament postavil tudi politične zahteve glede izvajanja proračunskih določil iz Lizbonske pogodbe. V proračunski resoluciji, sprejeti na oktobrskem plenarnem zasedanju v Strasbourgu, so poslanci postavili sedmih zahtev. Nanašale so se predvsem na vključitev v pogovore o predlogu prihodnjega večletnega proračunskega okvira in o novem sistemu lastnih sredstev Unije.
Glede lastnih sredstev naj bi Komisija do konca junija 2011 pripravila predlog, kar bo omogočilo, da bodo pogovori o tem vprašanju potekali hkrati s pogajanji o naslednji finančni perspektivi. Udeležba Parlamenta v teh zadevah je sicer določena s Pogodbo o delovanju EU (členi 311, 312(5) in 324), vendar je bilo treba njihovo izvajanje še opredeliti.
Sodelovanje v pogovorih o prihodnji finančni perspektivi
Po skoraj dveh mesecih pogajanj so parlamentarni pogajalci s predsedstvom Sveta EU dosegli dogovor, ki ga podpirajo še druge države članice. Naslednja štiri predsedstva (vlade Madžarske, Poljske, Danske in Cipra) so se namreč zavezala, da bodo v priprave vključile tudi parlament, kar je za poslance zadostno zagotovilo.
Parlament je tudi prepričal sogovornike o uvedbi sistematičnega ocenjevanja evropske dodane vrednosti nove zakonodaje in porabe sredstev. O tem bo pripravljeno poročilo, ki bo ocenilo stroške "ne-Evrope" in oceno koristi sinergij med evropskim in nacionalnimi proračuni. Tako želi Parlament zagotoviti, da bodo evropski davkoplačevalci za svoj denar dobili največje možne koristi.
Dosežen je bil tudi kompromis glede novih prednostnih nalog, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe, zanje pa v proračunu 2011 še ni bilo predvidenih izdatkov. Evropska komisija se je zavezala, da preuči, kako bi lahko te naloge dodatno podprli v proračunih 2012 in 2013.
Za razliko od dosedanje prakse so razprave o vseh teh vprašanjih potekale na visoki politični ravni, s sodelovanjem belgijskega predsednika vlade Leterma, predsednika Komisije Barrosa in številnih voditeljev vlad in držav članic.
Vprašanje prilagodljivosti znotraj proračuna - kako poskrbeti za nepredvidene izdatke v nujnih primerih ali za nove naloge Unije - in financiranje raziskovalnega projekta jedrske fuzije ITER bo treba rešiti kasneje, saj se Parlament in Svet glede tega še nista sporazumela.
Obveznosti in plačila
Postavke v proračunu EU so razdeljene na obveznosti in plačila. Obveznosti predstavljajo višino sredstev, do katere se lahko Unija zaveže k izplačilom za določeno leto ob podpisu pogodb pri javnih naročilih. Plačila predstavljajo dejanske odhodke v določenem letu. Izjava predsednika Jerzya Buzeka ob sprejemu proračuna EU za leto 2011 Poročevalka Sidonia Elżbieta JĘDRZEJEWSKA (ELS, PL) Poročevalka Helga TRÜPEL (Zeleni/EFA , DE)
Bliža se dokončna odločitev o proračunu EU za leto 2011
Proračun EU za leto 2011: izdatki bodo višji za 2,91 odstotka. ©BELGA_DPA_Frank May Evropski poslanci bodo naslednji teden na decembrskem plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta glasovali o novem predlogu proračuna Evropske unije za leto 2011, ki ga je pripravila Evropska komisija. Tako so se 9. decembra odločili vodje političnih skupin v Parlamentu na čelom z njegovim predsednikom Jerzyjem Buzekom. Nov predlog proračuna upošteva prednostne naloge Parlamenta, ki je dobil trdna zagotovila tudi v zvezi s svojo proračunsko vlogo v prihodnje.
Nov proračun v letu 2011 predvideva 141,8 milijarde evrov v zavezah in 126,5 milijarde evrov v dejanskih plačilih. To je v skladu z željami Parlamenta, da prihodnje izdatke zadrži na primerni ravni v času, ko se evropsko gospodarstvo izvija iz recesije. Parlament in države članice so se tudi dogovorile, da bo možno v teku leta sprejeti tudi dopolnila k proračunu, če bodo za financiranje dejavnosti EU potrebna dodatna sredstva.
Poročevalka Parlamenta za proračun EU 2011, poljska poslanka Sidonia Jędrzejewska (EPP) je ob tem dejala, da predlog proračuna upošteva vsa povišanja za prednostne postavke. "Programi kot so Mladi v akciji, vseživljenjsko učenje, Erasmus Mundus, pa tudi pomoč Palestini bodo v naslednjem letu imeli na voljo zadostna sredstva," je dejala.
Odločitev vodij političnih skupin, da podprejo predlog proračuna, je olajšalo dejstvo, da je Parlament z belgijskim predsedstvom EU dosegel dogovor o njegovi vlogi v proračunskih pogajanjih, kakor jih predvideva Lizbonska pogodba. Države, ki bodo v naslednjih dveh letih predsedovale EU, so se namreč zavezale, da Parlament vključijo v pripravo dolgoročnega finančnega okvira, vzporedno s katero bodo tekla tudi pogajanja o lastnih virih proračuna EU.
Evropska komisija bo preučila načine, kako v letih 2012 in 2013 okrepiti financiranje dejavnosti EU, ki so z Lizbonsko pogodbo postale prednostne naloge unije, državam članicam pa posredovala dejanske številke o obsegu proračuna EU.
Vprašanje prožnosti znotraj proračuna za primere nepredvidenih potreb v teku leta ni bilo rešeno, bo pa na dnevnem redu kasneje. Glasovanje o proračunu Evropske unije za leto 2011
Proračun 2011: Parlament vnovič potrdil svoja stališča
Resolucijo so poslanci na glasovanju potrdili z veliko večino: 486 glasov za, 64 proti in 21 vzdržanih glasov. Evropski poslanci so pripravljeni na dogovor o višini proračuna EU za leto 2011 v okvirih, ki jih je postavil Svet, vendar pod pogojem, da se države članice dogovorijo o prihodnji prožnosti proračuna in metodi delovanja. Resolucijo o proračunskih pogajanjih je Parlament sprejel v četrtek.
Resolucijo so poslanci na glasovanju potrdili z veliko večino: 486 glasov za, 64 proti in 21 vzdržanih glasov.
Parlament izraža svojo pripravljenost, da omogoči sporazum o proračunu 2011 in z njim povezanih elementih v zelo omejenem časovnem okviru, če bosta Komisija in Svet izpolnila naslednje pogoje:
Prvič : poslanci želijo sporazum o resničnih mehanizmih prilagodljivosti, ki bi jih določila Parlament in kvalificirana večina v Svetu.
Pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe se je proračun lahko povišal do 0,03 odstotka bruto nacionalnega dohodka Unije, če je bilo povišanje sprejeto s kvalificirano večino v Svetu in ob potrditvi Parlamenta. Mehanizem so doslej med drugim uporabili za projekt Galileo, ublažitev krize s hrano v afriških državah ter financiranje svežnja za oživitev gospodarstva.
Drugič: poslanci želijo zavezo Komisije, da bo do 1. julija 2011 predstavila stvarne predloge novih lastnih sredstvih za EU, Svet pa se mora obvezati, da bo skupaj s Parlamentom obravnaval predloge v okviru pogajalskega postopka o naslednjem večletnem finančnem okviru, kot je tudi predvideno v medinstitucionelnem sporazumu iz leta 2003.
Predsednik Barroso je med torkovo plenarno razpravo že napovedal, da bo Komisija predstavila predloge do konca junija. Lizbonska pogodba sicer določa (člen 312(5) PDEU), da Svet, Komisija in Parlament glede pogajanj o naslednjem dolgoročnem proračunskem okviru "ukrenejo vse potrebno za njegovo lažje sprejetje"
Tretji pogoj je sporazum med tremi institucijami o načinu skupnega sodelovanja, ki vključuje udeležbo Parlamenta v pogajalskem postopku o naslednjem večletnem finančnem okviru,.
"Za to, da bi hitro dosegli dogovor, ki bo dober za vso Unijo, je zdaj poteza na Svetu - mi smo pripravljeni na pogajanja. Doseči je treba premik glede vloge Parlamenta v pogajanjih o naslednjem večletnem finančnem okviru, zavezo glede razprave o lastnih sredstvih in prožnosti, ki bo upoštevala veljavna načela ter omogočala financiranje politik, ki jih predvideva Lizbonska pogodba," je dejal predsednik Parlamenta Jerzy Buzek.
Ozadje
Prvi krog proračunskih pogajanj se je začel s predlogom Komisije v aprilu, sledilo je sprejetje stališča Sveta v avgustu in nato sprejetje stališče Parlamenta v oktobru.
Prvotni namen je bil, da bi se usklajevanje končalo do 15. novembra. Ker se to ni zgodilo, mora Komisija, najverjetneje do 1. decembra, pripraviti nov predlog proračuna. Parlamentarni odbor za proračun bo o predlogu razpravljal na seji, ki je napovedana za 1. in 2. december.
Komisija mora predlog naslednjega večletnega finančnega okvira pripraviti do poletja 2011. Vprašanja in odgovori o stališčih Parlamenta v pogajanjih o proračunu EU za leto 2011
Parlament združen ob vprašanju zastoja pri sprejemanju proračuna 2011
Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso v torkovi razpravi o proračunu. Komisija bo pripravila nov predlog proračuna, saj so pogajanja med Svetom EU in Parlamentom zastala. Evropski parlament zavzema trdno in enotno stališče glede zastoja v pogajanjih za sprejem proračuna EU za leto 2011, kar je potrdila tudi plenarna razprava v torek, kjer so sodelovali predsednik komisije Barroso, predstavnik belgijskega predsedstva Melchior Wathelet in komisar za proračun Lewandowski.
Razprava se je vrtela okoli treh ključnih vprašanj: višine proračuna 2011, prožnosti za spopadanje z novimi prednostnimi ali nujnimi nalogami ter udeležba Parlamenta v pogovorih o prihodnosti večletnega finančnega okvira in lastnih sredstev.
Ob začetku razprave je predsednik Jerzy Buzek spomnil goste, da je bil Parlament pripravljen sprejeti predloge Sveta glede obveznosti in plačil. "V zameno smo želeli dogovor o vprašanju prožnosti proračuna in o tem, kako je treba izvajati Lizbonsko pogodbo kar se tiče večletnega finančnega okvira in lastnih sredstev," je dejal.
Predstavniki političnih skupin
Joseph Daul (ELS, FR): "Razprava ni boj za premoč. Gre za to, kako bo EU izpolnila svoje obljube. Dejstvo je, da ta proračun ne upošteva novih pristojnosti EU, ne upošteva revizije proračuna, ki jo je zahteval Parlament in ne zajema sredstev za strategijo 2020. Svet sprejema programe, ne zagotovi pa njihovega financiranja."
Martin Schulz (S&D, DE): "Parlament je na preizkusu. Razprava ni več o denarju, ampak o smeri razvoja EU. Gre za pravice Parlamenta, ki so zapisane v Lizbonski pogodbi. Izvoljeni smo tudi zato, da se ukvarjamo z EU in njenim proračunom. Zdaj pa nas želijo nacionalne vlade želijo nadzirati in opazovati. To je narobe svet! "
Guy Verhofstadt (ALDE, BE): "Glede številk ni nobena skrivnost, da je Parlament pripravljen sprejeti predlagane vsote, vendar znotraj celotnega dogovora, hkrati pa je prožnost prav tako pomembna. To ni koncesija Sveta - potrebujemo jo za financiranje novih projektov. Najpomembneje pa je, da rešimo problem prihodnjega financiranja Unije, kjer morajo biti lastna sredstva del dogovora. Ne gre za spremembo pogodbe, ampak za izvajanje pogodb!"
Daniel Cohn-Bendit (Zeleni/EFA, FR): "EU se je znašla na razpotju. Ne gre za denar, ampak za vprašanje nadaljevanja evropske ideje. Mi želimo, da bi Unija reševala težave, ki jih države ne morejo same, vendar pa članice nočejo dati sredstev za to. Postavili smo tri zahteve, državam članicam pa bi rad rekel: vzemi ali pusti! Mi lahko čakamo toliko časa, kot je potrebno in ne bomo prekinili razprave kar na polovici!"
Lajos Bokros (EKR, HU): "Petsto milijonov davkoplačevalcev ne more razumeti, zakaj že prvo leto izvajanja Lizbonske pogodbe ni dogovora. Vendar obstaja način, da se dogovorimo - če se lahko strinjamo o prožnosti. Če nam to uspe, se Parlament lahko zaveže, da ne bo zahteval posebnih političnih deklaracij od vlad članic. Res bi bila sramota, če nam to ne bi uspelo."
Lothar Bisky (GUE/NGL, DE): "Novih nalog ni mogoče, vsaj ne v celoti, financirati v okviru sedanjega proračuna. Članice morajo s Parlamentom razpravljati o vprašanju lastnih sredstev Če se ne bomo pogovarjali, bo to pomenilo konec ideje evropske integracije. Neto plačnice pa pozabljajo, kaj je solidarnost"
Marta Andreasen (EFD, UK): "Bodimo pošteni: pogajanja o proračunu za naslednje leto propadla zaradi ambicij tega parlamenta, da bi dobil več pristojnosti nad proračunom. Zamisel o uvedbi evropskega davka pa je za nas že od začetka nesprejemljiva"
Svet in Komisija
V imenuje predsedstva Sveta EU je belgijski državni sekretar za proračun Melchior Wathelet izpostavil tri teme: proračun 2011, vprašanje prožnosti in politično izjavo glede udeležbe Parlamenta v razpravah o prihodnosti večletnega finančnega okvira in lastnih sredstev. Po njegovem mnenju je za Svet sporna predvsem politična izjava, vendar pa se o tem lahko razpravlja: "To je v Pogodbi, bomo razpravljali, a morda kasneje."
José Manuel Barroso je poslancem dejal: "Pokazati moramo, da vsi udeleženci procesa v celoti razumemo, kaj prinaša Pogodba, torej da je tesno sodelovanje med institucijami na najvišji politični ravni naravna posledica naše skupne zaveze, da se sprejme ustrezen finančni okvir za prihodnost. (...) Izkoristili bomo našo pravico do pobude in do konca junija predstavili predlog o vprašanju lastnih sredstev. In jasno je, da se bomo o tem posvetovali s Parlamentom (...) Prožnost: o njej je treba odločati s kvalificirano večino in upam, da bom od Sveta dobil pozitivno sporočilo."
Parlament bo resolucijo o proračunu sprejemal v četrtek, 25. novembra. Vprašanja in odgovori o stališčih Parlamenta v pogajanjih o proračunu EU za leto 2011
Iz mrtve točke bodo morali proračunska pogajanja premakniti voditelji EU
Vodji pogajalske ekipe Evropskega parlamenta, Alain Lamassoure (levo) in predsednik Parlamenta Jerzy Buzek. ©The Council of the European Union Pogajanja o proračunu Evropske unije za leto 2011 so potem, ko je manjša skupina držav članic v ponedeljek pozno zvečer zavrnila vsako razpravo o vlogi Evropskega parlamenta v prihodnjih pogajanjih o financah unije, obstala na mrtvi točki in to kljub temu, da je Parlament pred tem privolil v predlog Sveta EU o obsegu izdatkov proračuna za naslednje leto. Evropska komisija bo sedaj pripravila nov predlog proračuna, Parlament pa upa, da bo preboj dosežen na srečanju Evropskega sveta decembra.
Kaj se je zgodilo?
Pozno zvečer 15. novembra so pogajanja med Evropskim parlamentom, Svetom EU in Evropsko komisijo o proračunu EU za leto 2011 zastala. Nepopustljivost majhne skupine držav članic je onemogočila dogovor, je dejal predsednik Parlamenta Jerzy Buzek.
Potem ko je Parlament že sprejel predlog držav članic, da se obseg izdatkov iz evropskega proračuna za naslednje leto zviša za 2.91 odstotka v primerjavi z letošnjim letom, so želeli pogajalci Parlamenta z državami skleniti le še "resen dogovor" o vlogi te edine neposredno voljene evropske institucije v prihodnjih proračunskih pogajanjih in zagotoviti zadostno prožnost proračuna za nujne primere.
Prožnost in finance EU v prihodnje
V okviru t.i. prožnostnega instrumenta (njegov obseg je 0.03 odstotka bruto nacionalnega proizvoda EU, gre pa za vsoto, ki se prišteje rednim plačilom iz proračuna) je na voljo štiri milijarde evrov letno za pokritje nujnih in nepričakovanih potreb v delovanju EU. Za sprostitev teh sredstev je bila do sedaj potrebna kvalificirana večina držav članic, vendar pa so v okviru letošnjih proračunskih pogajanj nekatere države začele zahtevati, da bi bila sprostitev tega denarja mogoča le s soglasjem vseh vlad EU. Tega večina držav EU, pa tudi Komisija in Parlament nista mogla sprejeti.
Parlament je v pogajanjih želel tudi večjo vključenost v postopek priprave večletnih finančnih okvirov EU, t.i. finančnih perspektiv, odpreti pa je začel tudi razpravo o prihodnjem financiranju unije, predvsem s ciljem olajšati breme za proračune držav članic. Oba predloga sta bila zavrnjena.
"Reforma sistema lastnih sredstev je nujna, še posebej v luči proračunske krize v Evropi," je ob tem dejal francoski konservativec Alain Lamassoure, vodja pogajalcev Parlamenta.
Kako naprej?
Evropska komisija bo v naslednjih tednih pripravila nov osnutek proračuna. Svet EU bo imel 30 dni časa, da ga preuči, nato pa ga bo v roke dobil Parlament, ki bo moral svoje mnenje povedati v 42 dneh. Pogajalci Parlamenta pa upajo, da bodo šefi držav in vlad EU na decembrskem vrhu pogajanja spravili z mrtve točke, tako da bo lahko proračun sprejet še pred koncem leta.
Če se to ne bo zgodilo, se bo EU v letu 2011 financirala v dvanajstinah: to pomeni, da bo do sprejetja proračuna za leto 2011 obseg sredstev prihodnje leto ostal enak kot letos, vsak mesec pa bo za delovanje EU namenjena dvanajstina tega zneska. Težave bodo v tem primeru imeli predvsem novi programi in aktivnosti EU, kot je npr. evropska služba za zunanje delovanje, ki na vsa sredstva, potrebna za svoje delovanje ne bo mogla računati. Kot je dejala poročevalka za proračun, poljska poslanka Sidonia Jędrzejewska (EPP): "Razkorak med tem, kar države od EU pričakujejo, in med tem, kaj so pripravljene za to finančno prispevati, postaja vedno večja." Proračunski pogajalci Parlamenta pozivajo Evropski svet naj pogajanja premakne z mrtve točke Posnetek tiskovne konference Parlamenta po zastoju pogajanj Tiskovna konferenca Sveta EU in Komisije Prispevek EuroparlTV Za kaj gre pri proračunskih pogajanjih med Parlamentom in Svetom?
Letni proračun EU je le eden izmed sedmih
V sedmih letih (2007-2013) bo iz evropskega računa za delovanje EU šlo 925 milijard evrov. ©BELGA_WESTEND61_Achim Sass V povprečju vsak državljan EU v proračun letno vplača 235 evrov Začenja se razprava o večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2013 Proračun Evropske unije si je najlažje predstavljati kot pogačo, razrezano na sedem bolj ali manj enako velikih delov, pri čemer vsak del predstavlja eno proračunsko leto. Trenutni dolgoročni finančni okvir EU je namreč narejen za obdobje sedmih let, od leta 2007 do leta 2013. Proračuni, ki jih v tem obdobju vsako leto sprejme EU, se morajo držati smernic, predpisanih za dolgi rok, tako da vseh sedem proračunov skupaj ne preseže odhodkov in prihodkov, ki jih še dovoljuje finančni okvir.
Javne finance EU tako združujejo načrtovanje izdatkov in prihodkov za vsa področja delovanja EU za več let vnaprej, hkrati pa v okviru pogajanj o vsakoletnih proračunih puščajo dovolj prostora zato, da se lahko na letni ravni postavljajo ustrezne prednostne naloge. Iz proračuna EU gre namreč denar tako za svinčnike evropskih uradnikov kot tudi za subvencije evropskim kmetom in za pomoč manj razvitim regijam EU.
Vsako leto tako EU v imenu evropskih državljanov porabi 130 milijard evrov, kar znese 235 evrov letno na posameznega državljana unije. To pomeni, da izdatki evropskega proračuna ne presegajo enega odstotka bruto nacionalnega prihodka EU.
Kako po letu 2013?
Danes smo nekje na sredini dolgoročnega proračunskega okvira, ki se izteče leta 2013. Evropska komisija bo zato v skladu z dogovorom med državami EU leta 2006, ki je tlakoval pot sprejemu dolgoročnega načrta evropskih financ za obdobje 2007-2013, 19. oktobra predstavila poročilo o tem, kako se je proračunski okvir obnesel do sedaj.
Evropski poslanci so bili hitrejši. Že 22. septembra se je namreč Evropski parlament zavzel za več prožnosti pri upravljanju z evropskimi sredstvi, saj bi tako po njegovem mnenju bilo mogoče bolj učinkovito uskladiti prihodke z izdatki. Obenem so se poslanci zavzeli še za oblikovanje večjih proračunskih rezerv, ki bi jih bilo mogoče porabiti za nujne primere.
Z ustanovitvijo odbora za politične izzive je Evropski parlament tudi nakazal, da bo pomembno usmerjal razpravo o prihodnjem dolgoročnem finančnem okviru, ki bo stopil v veljavo po letu 2013. Koliko denarja bo potrebnega, od kod bo ta denar prišel, za kaj bo porabljen, kako dolg naj bo proračunski okvir - vse to so vprašanja, o katerih se bo Parlament pogajal z državami EU.
Ne glede na to, ali bo prihodnji proračunski okvir trajal pet, kakor predlagajo nekateri poslanci, ali sedem let, bodo načela delovanja proračuna še vedno enaka: na eni strani bodo prihodki, na drugi izdatki, denar bodo v proračun nakazale države EU, nato pa bo ta iz proračuna tekel nazaj v države članice in nato skozi projekte vse do državljanov.
Proračun polnijo prihodki ...
V nasprotju s proračuni držav članic proračun EU ne more izkazovati primanjkljaja. EU se namreč ne more zadolževati na finančnih trgih, da bi pokrila izdatke, za katere ji je zmanjkalo prihodkov. Pogodbe o EU določajo, da morajo biti v evropskem proračunu prihodki in izdatki izravnani.
Evropski proračun se polni iz več virov, ki jih imenujemo lastni viri. Tako imamo tradicionalne lastne vire , pri čemer gre za prihodke iz carinskih dajatev na blago, ki prihaja v EU iz tretjih držav, ter dajatve na sladkor, ki jih morajo plačati evropski izvozniki sladkorja. Približno 12 odstotkov prihodkov proračuna prihaja iz omenjenih dveh virov.
Nato je tukaj še vir na osnovi davka na dodano vrednost (DDV) . Države EU delež DDV, ki ga poberejo, namenijo EU in s tem prispevajo še dodatnih 11 odstotkov prihodkov v evropsko malho. Preostanek, torej približno tri četrtine prihodkov proračuna, pa predstavljajo prispevki držav članic na podlagi njihovega bruto nacionalnega proizvoda (BNP).
Trenutno v EU sicer poteka neformalna razprava o tem, ali bi ne bilo dobro uvesti evropskega davka, ki bi nadomestil vse zgoraj omenjene vire, hkrati pa za državljane EU ne bi predstavljal nič večjega finančnega bremena.
... praznijo pa izdatki
Denar, ki se steče v evropski proračun se skoraj v celoti porabi, kar pa ostane, se prenese v naslednje leto. Največ denarja evropski proračun nameni za razvojno pomoč manj bogatim regijam EU (regionalna politika), znaten del pa ga gre za razvoj ruralnih predelov EU in za finančno podporo kmetom (skupna kmetijska politika).
Če pogledamo dolgoročni proračunski okvir EU, potem vidimo, da so izdatki porazdeljeni med šest glavnih politik, torej šest poglavij, od katerih je vsako razdeljeno na še manjše dele. Za vsakega izmed njih proračunski okvir predvideva določen obseg zavez (t.j. vsoto, ki je odobrena za posamezen ukrep) in plačil (vsoto, ki je dejansko izplačana). Enako velja za letne proračune.
Sedemletni proračunski okvir 2007-2013 predvideva 925 milijard evrov odhodkov, kar je okoli odstotek BNP. Države EU za izvedbo evropskih projektov znaten delež sredstev prispevajo iz svojih proračunov.
Trda pogajanja o proračunu
Potem ko države EU dosežejo dogovor o večletnem proračunskem okviru, se lahko začne sprejemanje letnih proračunov. Z Lizbonsko pogodbo o njih popolnoma enakopravno odločata Evropski parlament in Svet EU, kjer so zbrane članice unije. Lizbonska pogodba je namreč Parlamentu podelila proračunske pristojnosti, t.j. pravico, da zahteva spremembe, tudi na področjih financiranja kmetijstva in zunanjih politik EU.
Prvi razgovori o proračunu za naslednje leto se začno že takoj na začetku leta, v njih pa sodelujejo Parlament, Svet EU in Komisija. Slednja nato konec aprila ali v začetku maja evropskim poslancem in državam predstavi svoj predlog proračuna, Svet EU pa na podlagi predloga Komisije pred koncem poletja izdela še svoj osnutek.
Ko ima enkrat Parlament na mizi predlog proračuna Sveta EU, lahko odbori povedo svoje mnenje. Odbor za proračun nato v začetku oktobra strne zahteve odborov v dopolnila k predlogu proračuna, Evropski parlament pa na oktobrskem plenarnem zasedanju glasuje o celotnem proračunu.
Če se Svet EU s proračunom Parlamenta ne strinja, se začne delo poravnalnega odbora. V njem se srečata dve delegaciji z istim številom članov: na eni strani so evropski poslanci, ki predstavljajo Parlament, na drugi strani predstavniki držav EU, ki predstavljajo Svet EU. Pogajanja lahko trajajo največ 21 dni. Če sta instituciji v pogajanjih uspešni, se proračun sprejme na novembrskem plenarnem zasedanju Parlamenta, s čimer se postopek sprejemanja letnega proračuna EU konča.
V kolikor dogovora ni mogoče doseči v predpisanem roku, pa se proračun v naslednjem letu financira po dvanajstinah, torej mesečno, in to vse dokler ne pride do dogovora.
Finančni okvir 2007-2013
vzdržna rast: 437 milijard evrov, od tega 348 milijard za regionalni razvoj
naravni viri: 413 milijard evrov, od tega 330 milijard evrov za subvencije kmetom
notranje zadeve: 12 milijard evrov
zunanja politika EU: 55,9 milijarde evrov
administracija: 55,9 milijard evrov
Parlament ustanovil poseben odbor za reformo proračuna Večletni finančni okvir 2007-2013 Slovarček proračunskih izrazov (v angleščini)
Proračun EU 2011 naj bo usmerjen v rast
Proračun v številkah. Leto 2011 bo za gospodarstvo Evropske unije odločilno, saj se bo takrat pokazalo, ali je EU sposobna narediti preskok iz krize v rast. Proračun EU lahko k temu preobratu pomembno prispeva, vendar le v primeru, če bo imel dovolj sredstev za spodbujanje ključnih evropskih politik. Države EU so osnutek proračuna, ki ga je predlagala Evropska komisija, močno skrčile, evropski poslanci pa sedaj želijo to popraviti.
Na današnjem zasedanju odbora za proračun je tako Evropski parlament po več sejah, ki so potekale ves teden, glasoval zato, da se obseg sredstev proračuna določi pri vsoti, ki jo je predlagala Evropska komisija. Ta je 3,5 milijarde višja od tega, kolikor predlaga Svet EU.
Več ali manj?
Parlament za leto 2011 predlaga proračun v obsegu 1.13 odstotka bruto nacionalnega proizvoda (BNP) EU oz. 143.65 milijarde evrov v zavezah (t.j. denar, ki je na voljo za dejavnosti, ki se bodo začele naslednje leto, vendar se ne bodo istega leta tudi nujno končale) in 130.14 milijarde evrov v plačilih (t.j. denar, ki bo v letu 2011 v resnici odtekel iz proračuna), kar znaša 1.06 odstotka (BNP) unije.
To je malce več kot leta 2010 (za 2.2 odstotka pri zavezah in 5.9 odstotka pri plačilih) in je blizu predloga Evropske komisije, Parlament pa želi s svojimi predlogi uloviti ravnotežje med potrebami držav EU in zadostnim financiranjem dejavnosti EU. Tukaj gre predvsem za raziskave in razvoj, pomoč manj razvitim regijam EU ter evropsko zunanjo politiko, kamor spada tudi pomoč Palestincem. Na kratko: poslanci želijo, da je v proračunu dovolj sredstev, da bo lahko Evropska unija izvajala vse dejavnosti, ki ji jih nalaga Lizbonska pogodba.
Države EU bi varčevale
Svet EU želi za zaveze v letu 2011 nameniti 141.77 milijarde evrov, za plačila pa 126.5 milijarde, kar je 3.5 milijarde manj, kot je predlagala Komisija. Največ bi države EU želele privarčevati pri pomoči revnejšim regijam EU, kmetijstvu in razvojni pomoči, v primerjavi s predlogom Komisije pa želijo zmanjšati tudi obseg denarja namenjen delovanju evropskih ustanov in sicer za 163 milijone evrov.
Velika Britanija, Švedska, Nizozemska, Finska, Danska, Češka in Avstrija sicer ne želijo videti nobenega povečanja sredstev za institucije in se zavzemajo za to, da bi dobile enako denarja kot leta 2010.
Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL) , poročevalka za proračun, je ob tem dejala, da se zaveda, da je treba v času krize delati kompromise, a je hkrati opozorila, da gospodarska rast jutri temelji na vlaganjih danes, še posebej vlaganjih v izobraževanje, razvoj in inovacije.
Velja omeniti, da dolgoročni proračunski okvir za obdobje 2007-2013 za leto 2011 dovoljuje zaveze v višini 142.97 milijard evrov in plačila v višini 134.3 milijarde evrov. Glasovanje v odboru za proračun (tiskovno sporočilo) Predlog proračuna EU za leto 2011: prihodnost po krizi (Evropska komisija) Svet EU sprejel osnutek proračuna EU za leto 2011 (tiskovno sporočilo)
Lamassoure: Proračun za leto 2011 gleda v prihodnost
Poslanec Alain Lamassoure (EPP, FR) Treba je varčevati, a hkrati ohraniti izdatke za pomembne ukrepe Obseg proračuna mora ustrezati pristojnostim in ambicijam EU Evropski parlament bo naslednji teden na plenarnem zasedanju glasoval o svojem predlogu proračuna Evropske unije za leto 2011. Države EU so prvotni predlog proračuna, ki ga predlaga Evropska komisija, oklestile, odbor Parlamenta za proračun pa je v svojem predlogu predvidene izdatke znova približal željam Komisije. S predsednikom odbora, francoskim poslancem Alainom Lamassourom (EPP), smo se pogovarjali o tem, kaj to pomeni za proračunska pogajanja.
Gospod Lamassoure, odbor za proračun je proračunske reze, ki so jih v svojem predlogu predvideli finančni ministri držav članic, zavrnil. Države EU menijo, da se mora varčevati tako v Bruslju kot tudi doma. Kakšno je mnenje Evropskega parlamenta?
Na evropski ravni se soočamo z enakimi težavami kot na nacionalni ravni. Treba je varčevati, hkrati pa ohraniti izdatke za prihodnost: izdatke za raziskave, izobraževanje, inovacije, socialno zaščito in prekvalifikacije delavcev, ki so izgubili službe.
Vsaka država poskuša najti dobro ravnotežje med temi zahtevami, ki pa so na prvi pogled med seboj v nasprotju. Parlament vztraja pri stališču, da je evropski proračun v bistvu proračun za gospodarske ukrepe, katerih cilj je pripraviti se na prihodnost in povečati prihodke ter na ta način spodbuditi povpraševanje in podpreti gospodarsko okrevanje. Konec koncev administrativni izdatki v proračunu predstavljajo le šest odstotkov.
Gre za proračun, ki podpira gospodarsko aktivnost, zato je Parlament presodil, da evropskih politik ne gre žrtvovati, saj bi to bilo v nasprotju s cilji, ki jih želimo doseči.
Kje ste v pogajanjih s Svetom EU pripravljeni potegniti črto?
Menim, da glavna rdeča črta nima veliko opraviti s proračunom za leto 2011. Vemo, da države EU, ki financirajo evropski proračun, to leto sredstev, ki jih namenjajo za evropske politike, v bistvu niso povečale. Morale pa bi vlade EU vedeti, da gre obdobje krize izkoristiti za dosego dogovora o vzdrževanju izdatkov ne neki ravni od leta 2012 naprej.
V letu 2010 smo začutili gospodarsko okrevanje, pričakujemo, da se bo to naslednje leto krepilo, v letu 2012 pa bi že lahko začeli financirati dejavnosti, ki jih predvideva Lizbonska pogodba: na področju energije, boja proti podnebnim spremembam, novih industrij in vesoljske tehnologije, pa tudi na povsem novem področju, namreč politiki priseljevanja.
To so politike, za katere potrebujemo sredstva. Od Sveta EU tudi pričakujemo, da bo spoznal past, ki jo predstavlja financiranje evropskega proračuna. Vanj prispevajo nacionalni proračuni, ki pa so v razsulu. Prišel je trenutek, ko moramo razmisliti o novih sredstvih, ki bi lahko polnila evropski proračun, ne da bi se pri tem še bolj obremenjevalo nacionalne proračune.
To je naša zelo močna zahteva. Če ne bomo imeli lastnih sredstev, potem bo evropski proračun ostal omejen na ravni, ki ne ustreza pristojnostim in ambicijam Evropske unije.
Ali bodo vlade to lahko sprejele?
Kakor sedaj kaže, ne. Ampak razmislek o tem se ni še niti pričel, smo še na začetku. Pričakujem, da bodo do konca leta vlade to sprejele. Poslanec Alain Lamassoure (EPP, FR) Odbor za proračun sprejel predlog proračuna EU za leto 2011 (tiskovno sporočilo)
Sidonia Jędrzejewska: Pomisleke držav v zvezi s proračunom EU razumemo
Poslanka Sidonia Elżbieta Jedrzejewska Pogajanja o proračunu Evropske unije za leto 2011 prehajajo v odločilno obdobje. Koliko denarja bo na voljo za dejavnosti EU? Ali bi bilo bolje, če bi se v prihodnje proračun polnil z bolj samostojnimi viri? To so vprašanja, o katerih se pogajajo Evropski parlament in države EU. O tem, kako pogajanja potekajo, smo se pogovarjali s poljsko poslanko Sidonio Jędrzejewsko (EPP), ki je v Parlamentu odgovorna za sprejemanje proračuna za naslednje leto.
Predlogi Parlamenta o izdatkih evropskega proračuna so znotraj okvirov večletnega finančnega okvira EU, v bistvu se skladajo s številkami, ki si jih želi videti Evropska komisija. Kljub temu pa predloge Parlamenta napadajo, češ da so v času proračunskih rezov v državah članicah apetiti poslancev preveliki.
Prav imate, stališče Parlamenta je v okviru večletnega finančnega okvira. To je vredno poudariti, saj gre za novo dejstvo. Zame kot poročevalko je zelo pomembno, da ostanemo znotraj okvira, saj to kaže, da je Parlament odgovoren partner v pogajanjih: poslušamo, kaj skrbi Svet EU, nismo slepi za pomisleke držav članic.
K prvotnim številkam Komisije se vračamo zaradi dveh razlogov. Pod britanskim predsedstvom smo leta 2006 dosegli sporazum o večletnih programih in teh odločitev ne bi smeli pozabiti. Če jih ne bomo spoštovali, bo to ogrozilo programe. Drugi razlog je ta, da Lizbonska pogodba nalaga EU več dela. Pričakovati, da lahko EU naredi veliko več z enako količino denarja, ni samo nepravično, je nemogoče.
EU je pod velikim pritiskom, da uvede vesoljsko politiko, vzpostavi evropsko diplomacijo, začne izvajati aktivnosti v zvezi s strategijo EU2020, pri čemer za to nimamo sredstev. To, kar je predlagal Svet EU avgusta, je v bistvu proračunski rez v času, ko v resnici potrebujemo več denarja. Iskreno rečeno, Svet se bo moral odpovedati nekaterim svojim prioritetam ali pa se strinjati s skromnim povečanjem sredstev.
Proračun EU se velikokrat primerja z nacionalnimi proračuni, ampak so te primerjave realistične, glede na to, kakšne so naloge evropskega proračuna?
Gre za dve popolnoma različni stvari. Proračun ima zelo posebne značilnosti. Ne more ustvariti primanjkljaja, ne more se financirati z zadolževanjem. Usmerjen je v vlaganja, ne v socialne storitve. Gre torej za financiranje infrastrukture, znanja, raziskav - proračun je sam po sebi ukrep proti krizi.
Je prišel čas zato, da pogledamo, kaj se dogaja na prihodkovni strani proračuna? Kako odgovarjate tistim, ki menijo, da bi lastni viri proračuna EU zmanjšali vpliv držav in učinkovitost demokratičnega nadzora?
Zame je to šele začetek, ne konec debate. Imamo še dva meseca, da sprejmemo proračun. Menim, da je docela nerealistično pričakovati, da lahko v tem času pridemo do dogovora o tako spornem vprašanju.
Lahko se pogovarjamo o tem, kako bi moral biti proračun financiran v prihodnje, kako zmanjšati pritiske na proračune držav članic in kako narediti proračun EU bolj pregleden. Sama nisem navdušena nad tem, da povezujemo dogovor o novih virih financiranja z dogovorom o proračunu za naslednje leto. Pri slednjem moramo biti pragmatični in stvar zaključiti.
Predlagali smo vrsto dopolnil pri izdatkih, s čimer smo sporočili vladam, da od EU pričakujejo vedno več aktivnosti, hkrati pa za slednje ne želijo dati več denarja. To je težava, s katero se moramo spopasti, gre za obliko politične dvoličnosti.
Pogajanja med Parlamentom in Svetom prehajajo v zaključno fazo. Se bojite, da bi prišlo do zastoja?
Ne. Sama sem zelo pragmatična, moja naloga je pragmatična naloga. Menim, da smo podali dober predlog.
Ne moreš se pogajati, če ne poskusiš razumeti svojega partnerja, torej moramo poskusiti razumeti stališča Sveta. Ampak če ta ne bo dal več, potem mora pozabiti na jedrsko fuzijo v okviru projekta ITER in na okrepljeno zunanjo politiko EU. Upam, da bomo zaključili do konca leta, odgovorni smo zato, da vzpostavimo normalno financiranje EU od 1. januarja naprej. Igre med institucijami ne bi nikoli smele biti bolj pomembne od programov. Poslanka Sidonia Elżbieta Jedrzejewska Poslanci potrdili proračun EU za leto 2011, vendar zahtevajo pogajanja o financiranju v prihodnosti
Evropski parlament s svojim predlogom proračuna EU za leto 2011
Kako EU sprejema proračun. Poslanci priznavajo, da je treba v času gospodarske krize omejiti želje glede obsega proračuna Evropske unije za leto 2011, vseeno pa poudarjajo, da je treba zagotoviti dovolj denarja za tista vlaganja, ki spodbujajo gospodarsko rast. Gre za vlaganja v raziskave, inovacije, izobraževanje in nove energije, so ob robu glasovanja o svojem predlogu proračuna EU za naslednje leto poudarili poslanci. Sedaj se lahko trda proračunska pogajanja z državami EU nadaljujejo, dokončen dogovor pa je pričakovati novembra.
Ker je gospodarski položaj težaven, poslanci v 2011 predlagajo zvišanje izdatkov v obliki zavez za 0,8 odstotka v primerjavi z letošnjim letom. Pri tem so poslanci zavrnili razporeditev izdatkov, kot jih je predlagal Svet EU, kjer sedijo finančni ministri 27 članic unije.
Več nalog, enako denarja
Predsednik odbora Parlamenta za proračun Alain Lamassoure (EPP, FR) je ob tem dejal, da se Parlament zaveda potrebe po varčevanju, kar se odraža tudi v izglasovanem predlogu. Se je pa vprašal, ali je res razumno pričakovati, da bo EU vse nove dejavnosti in politike, ki so ji jih naložile vlade z Lizbonsko pogodbo, izvajala brez enega dodatnega evra. Poljska poslanka Sidonia Elżbieta Jędrzejewska (EPP) , poročevalka za letošnji proračun, pa je izrazila upanje, da bodo pogajanja s Svetom EU pripeljala do pametnega proračuna EU za naslednje leto.
Parlament sicer v svojem predlogu proračuna predvideva 130 milijard evrov izplačil (torej denarja, ki bo v letu 2011 tudi zares izplačan) ter 143 milijard evrov zavez (torej denarja, predvidenega za programe v letu 2011, ki pa se istega leta ne bodo nujno tudi končali). To je blizu predloga proračuna, ki ga je podala Evropska komisija, kar je pa vseeno manj, kot dovoljuje dolgoročni proračunski okvir za obdobje 2007-2013.
Kakšne so prednostne naloge?
Za kohezijsko politiko, torej pomoč regijam EU, ki v razvoju zaostajajo, bi parlament dal 42.6 milijarde evrov, 58.6 milijarde bi šlo za skupno kmetijsko politiko EU, 7.65 milijarde za zunanje politike, 848 milijonov za varnost in notranje zadeve, vključno s politiko priseljevanja, 649 milijonov za projekte državljanstva EU ter 8.2 milijardi evrov za administrativne stroške.
Parlament se je od želja držav EU najbolj oddaljil pri obsegu sredstev za področje zaposlovanja, saj je povečal obseg sredstev za vseživljenjsko učenje, inovacije in inteligentno energijo, zavrnil pa je predlagane reze na področju kmetijstva, mladinskih politik, športa, boja proti nasilju doma in pomoči Palestincem. Manj sredstev, kot so predlagale države, bi poslanci dali raziskavam na področju jedrske fuzije, skupni zunanji in varnostni politiki ter mednarodnemu sodelovanju z izjemo razvojne pomoči.
Poslanci so tudi opozorili, da bi moral biti proračun EU bolj prožen, zahtevali pa so še vključenost Parlamenta v pogajanja o naslednjem dolgoročnem finančnem okviru EU za obdobje po letu 2013. Treba je premisliti tudi o tem, kako se bo v prihodnje proračun polnil, so še poudarili poslanci. Poslanci potrdili proračun EU za leto 2011, vendar zahtevajo pogajanja o financiranju v prihodnosti
SL
1
PHOTO
20100917PHT82609.jpg
SL
2
PHOTO
20101208PHT08266.jpg
SL
3
LINK
/president/view/en/press/press_release/2010/2010-December/press_release-2010-December-20.html;jsessionid=2290D9696ECFEEF34591BF6E6B7F0B29
SL
4
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?country=PL&partNumber=1&language=SL&id=96782
SL
5
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=2&language=SL&id=28240
SL
6
PHOTO
20101208PHT08250.jpg
SL
7
LINK
/sl/pressroom/content/20101206NEW06929/2/html/Glasovanje-o-prora%C4%8Dunu-Evropske-unije-za-leto-2011
SL
8
PHOTO
20101125PHT00708.jpg
SL
9
LINK
/sl/pressroom/content/20101112BKG94668
SL
10
PHOTO
20101123PHT99112.jpg
SL
12
PHOTO
20101116PHT95292.jpg
SL
13
LINK
/sl/pressroom/content/20101115IPR94710
SL
14
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?eventCode=20101115-1630-SPECIAL&language=en&byLeftMenu=researchotherevents&category=SPECIAL&format=wmv#anchor1
SL
15
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?eventCode=20101116-0056-SPECIAL&language=en&byLeftMenu=researchotherevents&category=SPECIAL&format=wmv#anchor1
SL
16
VIDEOLINK
http://europarltv.europa.eu/en/player.aspx?pid=73fecce1-9de1-456a-b442-9e3000e10eab
SL
17
LINK
/sl/pressroom/content/20101112BKG94668
SL
18
PHOTO
20100921PHT83008.jpg
SL
19
LINK
/sl/pressroom/content/20100615IPR76137
SL
20
LINK
http://ec.europa.eu/budget/prior_future/fin_framework_en.htm
SL
21
LINK
http://ec.europa.eu/budget/other_main/glossary_en.htm
SL
22
PHOTO
20101005PHT85126.jpg
SL
23
LINK
/sl/pressroom/content/20100927IPR83713
SL
24
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/468&format=HTML&aged=0&language=SL&guiLanguage=en
SL
25
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/116151.pdf
SL
26
PHOTO
20101013PHT86708.jpg
SL
27
LINK
/members/public/yourMep/view.do;jsessionid=9C3FFF4718995B56F190A67D771FBD36.node2?language=SL&partNumber=1&name=Lamassoure&id=1204
SL
28
LINK
/sl/pressroom/content/20101004IPR84956
SL
29
PHOTO
20101025PHT90154.jpg
SL
30
LINK
/members/public/geoSearch/view.do;jsessionid=CD39911824B7D57792E6DA0D0EC13261.node1?language=SL&partNumber=1&country=PL&id=96782
SL
31
LINK
/sl/pressroom/content/20101020IPR88368
SL
32
PHOTO
20101018PHT87914.jpg
SL
33
LINK
/sl/pressroom/content/20101020IPR88368
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112BKG94668 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
