Povzetek zasedanja - Strasbourg, 12. do 15. november 2007
2007-11-16 - 14:18
Evropski poslanci so na prvem novembrskem zasedanju sprejemali zakonodajo o varstvu tal, seznanili so se s programom Komisije za leto 2008 in potrdili sklep o širitvi schengenskega območja. Osrednja razprava je bila namenjena vprašanju globalizacije, na slavnostnem delu seje pa je parlament nagovoril francoski predsednik Nicolas Sarkozy.
Ob začetku zasedanja je predsednik Evropskega parlamenta Hans-Gert PÖTTERING izrazil sožalje svojcem žrtev streljanja na finski šoli in pozdravil napredek pri izvajanju sporazuma o prepovedi protipehotnih min.
Predsednik Pöttering je poslance spomnil, da je deset let po sprejemu konvencije o prepovedi protipehotnih min in teden dni pred srečanjem predstavnikov držav podpisnic v Jordaniji k sporazumu iz Ottawe pristopilo že več kot 150 držav. "Protipehotne mine ne razlikujejo med civilnimi in vojaškimi žrtvami. Namenjene so proti ljudem, da jih ubijejo ali pohabijo. Mednarodni sporazum je velika zmaga za človeštvo," je dejal predsednik ter poudaril, da je parlament od samega začetka odločno podpiral prizadevanja za prepoved in uničenje protipehotnih min.
Sporazuma pa še vedno ni ratificiralo 69 podpisnic in predsednik parlamenta jih je pozval, naj to čimprej storijo ter zaključil: "Naš skupni cilj je svet brez min, za kar je nujna skupna in dosledna evropska politika."
Najpomembnejše teme zasedanja
Ponedeljek, 12. november V večernemu delu zasedanja je bilo med drugim na dnevnem redu poročilo slovenske poslanke Romane JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI) o novem statutu agencije za oskrbo v okviru Euroatoma, kasneje pa je parlament obravnaval še pravni okvir za varstvo tal in predlog o vključitvi letalskega sektorja v sistem za trgovanje s pravicami do izpustov toplogrednih plinov.
Torek, 13. november Dopoldanska razprava je bila namenjena predstavitvi zakonodajnega in delovnega programa Komisije za leto 2008. Opoldne pa je poslance nagovoril francoski predsednik Nicolas Sarkozy.
Popoldne je bila na dnevnem redu razprava o schengenskem pravnem redu in širitvi območja brez nadzora na notranjih mejah na devet novih članic - sklep je parlament potrdil v četrtek. Sledila je obravnava poročila o financiranju političnih strank na evropski ravni, zvečer pa so poslanci med drugim obravnavali poročili o delovanju odbora za peticije v letu 2006 ter o regionalnem vplivu potresov.
Sreda, 14. november Dopoldne sta portugalski minister za evropske zadeve in predsednik Komisije parlament seznanila s strategijo Evropski interes: uspeh v času globalizacije.
Popoldne sta Komisija in Svet parlamentu predstavila razmere v Pakistanu, Komisija pa je tudi odgovarjala na vprašanje o strategiji za konferenco o podnebnih spremembah na Baliju.
Četrtek, 15. november Parlament je dopoldne obravnaval poročilo o pregledu stanja družbene realnosti, popoldne pa so bile na dnevnem redu razprave o kršitvah človekovih pravic po svetu.
Naslednje plenarno zasedanje bo 28. in 29. novembra v Bruslju. 20071109BRI12778
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Predsednik Sarkozy za učinkovitost in evropsko identiteto
2007-11-16 - 14:18
Evropske poslance je v torek opoldne na slavnostnem delu plenarnega zasedanja nagovoril francoski predsednik Nicolas Sarkozy, ki je pozval k ustvarjanju Evrope kot simbola upanja in boljšega življenja v boljšem svetu. Predsednik parlamenta Hans-Gert Pöttering je v uvodnem pozdravu spomnil na tradicionalno zavezanost Francije zamisli o združeni Evropi: "Pisatelj Victor Hugo je že leta 1849 podprl zamisel zveze evropskih držav. Sto let kasneje so bili prav Francozi med tistimi, ki jim gre zasluga za številna prizadevanja v tej smeri. Sedanja EU ni izjema, saj je nastala kot posledica schumanovega načrta." Pöttering se je nato francoskemu predsedniku zahvalil za podporo evropski ustavi in kasnejši reformni pogodbi ter za povabilo v Elizejsko palačo po izvolitvi. "Bil sem vaš prvi ne-francoski gost po prevzemu položaja, za kar bi se vam rad iskreno zahvalil, saj ste pokazali ne le predanost Evropi ampak tudi spoštovanje Evropskemu parlamentu kot predstavniškemu telesu Evropejcev," je dejal predsednik parlamenta. Francoski predsednik Nicolas Sarkozy je poslancem na začetku pojasnil, da želi potrditi privrženost Francije evropski ideji, glas proti ustavi pa ni bil glas proti Evropi, temveč izraz velikih pričakovanj Francozov. "Evropska integracija je izraz skupne volje evropskih narodov, ki jih združujejo skupna civilizacija in skupne vrednote, ki jih hočejo ohraniti. (...) Evropa pa ne sme biti samo administrativni stroj, ki proizvaja postopke in pravila. Evropa ne sme biti oddaljena od dejanskega življenja, od občutkov in čustev ljudi. (...) Ko pa ljudje rečejo ne, takrat ne smemo govoriti, da se motijo, ampak se moramo vprašati, zakaj so rekli ne," je uvodoma poudaril Sarkozy. Po njegovem mnenju sta bili referendumski zavrnitvi ustave velik poraz Evrope, ki se je nato znašla v svoji doslej največji krizi, pot iz nje pa je bila dobra politična odločitev o reformni pogodbi, ki pomeni zmago Evrope. Z rešitvijo tega institucionalnega vprašanja so ustvarjene razmere za reševanje političnih vprašanj: "V evropski demokraciji je treba razpravljati o končnih ciljih te Evrope. Predlagal sem ustanovitev odbora modrecev za razmislek o prihodnosti, kar nam bo omogočilo razpravo o različnih možnostih prihodnjega razvoja Evrope. Mnenja, glasovi so različni, sam pa se sprašujem, kako bi lahko sploh izbrali pravo rešitev, če o njih ne razpravljamo. V evropski demokraciji moramo razpravljati o evropski in o nacionalnih identitetah. Treba je razpravljati o tem, kako Evropa ustvarja in kako varuje svojo identiteto. Razpravljati je pa treba tudi o tem, kako Evropa ščiti nacionalne identitete, ki so njeno bogastvo. (...) V svetu, ki si postaja vedno bolj podoben, kjer prevladuje tehnologija, ekonomske vrednote pa želijo preseči vse ostale, v tem svetu Evropa ne more biti Evropa v očeh ljudi, če ne bo varovala duhovnih in civilizacijskih vrednot, če ne bo vseh svojih sil usmerila v ohranitev kulturne raznovrstnosti. Kako sploh lahko branimo različnost, če ne varujemo identitet?" Sarkozy je nadaljeval, da so v Evropi seveda prisotni različni pogledi na vprašanja konkurenčnosti, varstva okolja in razvoj podjetništva, kar pa ne pomeni, da se njih ne bi smelo razpravljati. Vsa ta vprašanja bodo tudi med prednostnimi nalogami francoskega predsedovanja Uniji v drugi polovici leta 2008: "Ostale teme bodo: sprememba skupne kmetijske politike v letu 2013, vprašanje ekoloških davkov, obnovljivi viri in poraba energije in obramba. Kako naj bo namreč Evropa samostojna, kako naj vpliva s svojo politiko na razmere v svetu in kako naj bo dejavnik miru in stabilnosti, če ni sposobna zagotoviti lastne obrambe?" Na koncu je francoski predsednik še dodal, da je v svojih prizadevanjih za Evropo med drugim vložil vse napore, da prepriča Veliko Britanijo v podpis reformne pogodbe, saj Evropa rabi Britanijo, okrepil pa je tudi dialog z državami srednje in vzhodne Evrope: "V teh državah je bil - morda upravičen - občutek, da se jih ne posluša. Ampak te države ne smejo imeti manj pravic kot države ustanoviteljice EU samo zato, ker so se pridružile za njimi, temveč jim pripadajo enake pravice." Nicolas Sarkozy je svoj govor zaključil z besedami: "Nimamo več dovolj časa, da bi ga zapravljali, če moramo odgovoriti na izzive, ki so pred nami. Ne smemo zapravljati časa, če želimo okrepiti zaupanje državljanov v Evropo. Preveč časa je že šlo." Predsednik parlamenta Pöttering pa se je Sarkozyu po govoru zahvalil za iskrene besede in obljubil podporo parlamenta francoskemu predsedstvu na poti napredka Evrope miru in solidarnosti.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Resolucija o globalizaciji
2007-11-16 - 14:18
Evropski parlament je po sredini razpravi v četrtek sprejel skupno resolucijo o dokumentu Komisije z naslovom Evropski interes: uspeti v času globalizacije. Proces naj bi pomenil predvsem nove priložnosti, ne pa grožnjo za Evropsko unijo. Poslanci poudarjajo, da lahko EU doseže lizbonske cilje znotraj svojih meja le, če je dejavna in enotna na svetovnem prizorišču. Celovit zunanjepolitični pristop, usmerjen v regulativno sodelovanje, približevanje standardov in enakovrednost pravil, mora spodbujati pošteno konkurenco in trgovino, pri čemer se ne sme pozabiti na izboljšanje notranjega sodelovanja in reformne procese. Globalna konsolidacija industrijskih sektorjev in prevzemi podjetij pomembno znižujejo dejanske stroške kapitala, parlament pa ob tem poziva k boju proti protekcionizmu v Evropski uniji in zunaj nje. Opozarja tudi, da bi se brez usklajevanja pri oblikovanju nadzornega okvira in odločnega uveljavljanja pravil o konkurenci, prednosti enotnega trga lahko potencialno zmanjšale. Poslanci zagovarjajo neodvisnost Evropske centralne banke pri določanju monetarne politike in obvladovanju nihanj globalnih finančnih trgov, dvig vrednosti evra pa je predvsem posledica naraščajočih neravnovesij v tretjih državah. Ob tem pa izražajo mnenje, da lahko povečanje povpraševanja po naravnih virih ter osnovnih proizvodih in storitvah iz gospodarstev v razvoju povzroči inflacijski pritisk na gospodarstva držav članic EU. Parlament odobrava izjavo Komisije, da bo posvetila več pozornosti dejavni vključenosti in enakim možnostim, s spodbujanjem primerne socialne zaščite in ob okrepljenem boju proti revščini. Meni tudi, da bo treba poiskati učinkovitejša sredstva za to, da bodo lahko državljani uveljavljali svoje pravice do zaposlitve, izobraževanja, socialnih storitev, zdravstvenega varstva in drugih oblik socialne zaščite v Evropi. Še naprej ostajajo osrednjega pomena transparentnost finančnega trga, učinkovita pravila o konkurenci, ustrezna zakonodaja in nadzor ob zagotavljanju pravic potrošnikov. Parlament pa poudarja, da je upočasnitev produktivnosti vprašanje, ki zadeva ekonomsko politiko in se razlikuje znotraj EU, pa vendar se ravna po splošnem skupnem vzorcu, ki nakazuje šibkosti na trgih, pri distribuciji in finančnih storitvah. Evropa potrebuje hitrejšo pretvorbo inovacij v nove proizvode in storitve, zato parlament podpira zahtevo Komisije za trikotnik znanja raziskave – izobraževanje – inovacije in pričakuje učinkovitejše vlaganje v nova znanja, vseživljenjsko učenje ter sodobne sisteme izobraževanja in usposabljanja. Ker državljani EU globalizacijo pogosto enačijo z upadajočo evropsko produktivnostjo in izgubo delovnih mest, poslanci pozivajo Komisijo in države članice, naj evropske državljane bolje obveščajo o vseh vidikih globalizacije, za reševanje izzivov globaliziranega gospodarstva pa je potrebna politika na ravni EU. Nadnacionalni ukrepi so nadvse nujni tudi pri razvijanju politike zmanjševanja vpliva podnebnih sprememb in boju proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu. Na koncu parlament še poudarja, da EU nujno potrebuje skupno politiko na področju meja in priseljevanja, ki bo zajemala tako mejni nadzor, kakor tudi strategije, merila in postopke za ekonomsko preseljevanje. Odločitev o dovoljenem številu naj bo prepuščena posameznim državam članicam, več napora pa je treba vložiti v izmenjavo izkušenj, da bi bilo notranje preseljevanje uspešno tako s socialnega kot tudi ekonomskega vidika. Povzetki iz razprave Svet EU Predstavnik predsedstva Sveta EU, portugalski minister za evropske zadeve Manuel Lobo Antunes je globalizacijo opredelil kot pojav, ki ni le gospodarske ali tehnološke narave, ampak predvsem politično vprašanje: "Globalizacija ima dve plati - ljudje izgubljajo delovna mesta in se počutijo ogrožene, obenem pa delovna mesta tudi nastajajo, cene potrošniških dobrin padajo, promet blaga in nepremičnin se povečuje. (...) Evropa lahko vodi in oblikuje proces globalizacije z novo institucionalno ureditvijo in novim krogom Lizbonske strategije, vendar se morajo reforme pospešiti, strategija, kako odgovoriti na globalizacijo, pa mora biti bolj dosledna." Minister Lobo Antunes je izpostavil priseljevanje kot ključno vprašanje, povezano s procesom globalizacije v Evropi, kjer je demografska rast predvsem posledica tokov priseljencev. Zunanja dimenzija Lizbonske strategije, o kateri je Svet prav tako razpravljal, pa poudarja tudi nestabilnost finančnih trgov in podnebne spremembe. "Evropa ima pogoje in dolžnost, da vodi proces globalizacije, obenem pa mora s svojo konstruktivno vlogo prispevati k oblikovanju bolj poštenega in bolj uravnoteženega sveta," je zaključil portugalski minister. Komisija Predsednik Evropske komisije José Manuel Barroso razume globalizacijo kot priložnost za Unijo, da brani svoje vrednote. "Imamo dolžnost, da zaščitimo svoje državljane, vendar ne smemo biti protekcionisti. Biti moramo odprti, a ne naivni. Tistim, ki ne spoštujejo določenih načel, ne smemo omogočiti, da nas izkoriščajo. Evropa temelji na pravilih in naša izkušnja nam omogoča, da vzpostavimo osnovo za svetovna pravila," je prepričan Barroso. Lizbonska strategija je po letu 2005 pripomogla k ustvarjanju 6,5 milijonov novih delovnih mest, v obdobju 2007-2009 pa naj bi jih nastalo še 8 milijonov. Prednostna področja so raziskave, inovacije, boljše okolje za poslovanje, večje možnosti zaposlovanja ter energetika in boj proti podnebnim spremembam. Barroso je izpostavil vlogo parlamenta, ki je podprl predloge za program Galileo in Evropski tehnološki inštitut ter dodal, da bi Komisija rada dodala med temeljne evropske svoboščine tudi prost pretok znanja. "Več pozornosti pa je treba nameniti socialni dimenziji ter doslednemu izvajanju reform, s poudarkom na izobraževanju ter ukrepih za preobrazbo Evrope v gospodarstvo z nizkimi izpusti ogljikovega dioksida. (...) Zagotoviti je treba, da bo Lizbonska strategija napredovala z enakimi koraki v vseh državah članicah, saj lahko upočasnitev v eni vpliva na razmere v ostalih. (...) Prepričan sem, da ni le v interesu Evrope, temveč je dobro za ves svet, če bo naša celina bolj predana tem reformnim procesom," je zaključil predsednik Komisije. Predstavniki političnih skupin Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Globalizacija ni abstrakten pojem, je stvarnost, ki jo državljani živijo vsak dan. Na tem področju veliko pričakujejo od Unije: da jih bo zaščitila, zavarovala pred terorističnimi napadi, pred propadom finančnih trgov, zagotovila zanesljivo oskrbo z varno hrano, da igrače ne predstavljajo nevarnosti za zdravje. Globalizacijo morajo spremljati etična pravila, ki prepovedujejo na primer izkoriščanje otrok. (...) Okrepiti je treba notranji trg, povečati sredstva za raziskave in inovacije, ponuditi nove priložnosti, izvesti prilagajanja, kot je na primer vseživljenjsko učenje. Naša politična skupina pozdravlja lizbonsko strategijo in novo zakonodajo za mala podjetja. Le na tak način lahko zagotavljamo stabilnost in rast delovnih mest. Zagotoviti pa moramo tudi varno oskrbo z energijo in več vlagati v raziskave obnovljivih virov ter prispevek civilne jedrske energije. Pri teh raziskavah zasledujemo isti cilj - varnost, učinkovitost, uspešnost." Martin SCHULZ (PES, DE): "Jasno moramo povedati, da obstajajo različni pogledi in da med seboj tekmujejo različni pristopi glede soočanja. Ob nekaterih pogledih se strinjam, drugje pa so naša mnenja zelo različna. Vsakogar, ki se poteguje za mesto predsednika Evropske komisije, bo treba presoditi po pomembnih kriterijih, tudi o tem, kakšno vlogo naj igra EU. Gospodarski napredek mora prinesti več socialne varnosti, večjo enakost. (...) Raziskave in inovacije, izobraževanje, okolju prijazna in stabilna politika, ki zagotavlja delovanje notranjega trga - vsekakor, a potrebujemo tudi ustrezne zakonodajne pobude, ki bodo to zagotovile. Potrebujemo tudi boljše upravljanje, a raje bi videl, da tudi državljani na cesti vedo, kaj s tem mislimo. (...) To o čemer razpravljamo je, kako se soočiti z globalizacijo in kakšen vpliv lahko imajo lahko evropske institucije na to, da bomo dosegli naše ambiciozne cilje. Naši volivci nas bodo sodili tudi po tem, če bomo le govorili kaj želimo, ne pa tudi sprejeli konkretnih pobud." Graham WATSON (ALDE, UK): "Že kar nekaj časa živimo v globalni družbi, tudi Indija, Kitajska in Brazilija so na tem valu, vendar na njem deskajo veliko bolje kot marsikdo drug. Predsednik Sarkozy je včeraj govoril o energetiki, konkurenčnosti, predsednik Barroso je marsikaj povedal danes. Če se samo sedi in opazuje kaj se dogaja, bomo zamudili priložnost oblikovati prihodnost v skladu z evropskimi interesi. Gre za članice, za naše državljane. Vedno več anket kaže mnenje državljanov, da se ne znamo soočiti z izzivi globalizacije. (...) Globalizacija bo v vedno večji meri oblikovala naše politike, ne le v strogo ekonomskem pogledu, gre za celosten pogled, tudi priseljevanje, energetska varnost, mednarodni kriminal, terorizem - ali ni to tisto, kar potrebujemo, da bomo lahko res ukrepali na globalni ravni? Kje so torej vaše politike, vaše časovnice, celostni pristop? Obljubili ste ravnanje, dobili pa smo papir z veliko lepimi besedami in zelo malo konkretnih predlogov." Mirosław Mariusz PIOTROWSKI (UEN, PL): "Globalizacija je nepovraten pojav, to je nekaj, česar bi se morale določene države članice bolje zavedati. Delovanje EU ne sme škoditi ekonomskim interesom njenih članic, kot na primer glede izpustov CO 2 , kar bi škodovalo interesu držav kot je Poljska. Omejevanje ne sme voditi v propad nacionalnih identitet. Medtem ko se države globalizaciji učinkovito prilagajajo, Evropski parlament razpravlja o nadvse pomembnih temah, na primer o vzvratnih ogledalih pri traktorjih in o vlogi cirkusov v EU. Imamo gore birokratskih postopkov, birokracijo, ki zavira razvoj, in ne vidimo resnice, ki obstaja." Jean LAMBERT (Zeleni/EFA, UK): "Sporočilu Komisije manjka domišljije glede definicije in resnosti v zvezi z globalizacijo. Govorimo večinoma o gospodarstvu, dokument govori o tretji industrijski revoluciji in mislim, da bi se morali kaj naučiti iz preteklih - o tistih, ki se niso ozirale na vplive na okolje ali socialno varnost. (...) Če govorimo o rasti, govorimo kot da je pomembna samo količina, ne pa tudi kakovost. Gre za delo, ki bi moralo teči že leta. Kaj bomo naredili s kmetijstvom, s turizmom, ki ima velike težave v soočanju s podnebnimi spremembami. Ko govorimo o strategijah, si je potrebno zadeve ponovno ogledati z vidika podnebnih sprememb. Ni videti nobene evropske strategije, ki bi upoštevala ta vidik." Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL, CZ): "Treba je zmanjšati revščino: statistike kažejo, da v Evropi 80 milijonov ljudi zasluži manj od 60 odstotkov povprečne plače v njihovi državi. Ljudem je treba dati pravico do ustrezno plačanega dela in zagotoviti minimalne socialne standarde." Godfrey BLOOM (IND/DEM, UK): "Včeraj smo imeli možnost prisluhniti čudovitemu govoru francoskega predsednika. Zavzel se je za prosto trgovino, toda če bodo druge države za protekcionizem, je tudi on za. Rekel je tudi, da moramo prisluhniti mnenju ljudi. Prisluhniti, a ignorirati - kot so bili ignorirani Francozi in Nizozemci ob referendumih. Graditi moramo demokratične institucije - toda, kot je videti, vendarle ne preveč." Dimitar STOYANOV (ITS, BG): "Evropsko komisijo in Svet bi rad opozoril, da globalizacija ni proces, ki obstaja sam po sebi. Evropa je pomemben dejavnik. zato ne razumem, kakšna je strategija Komisije - ali želi globalizacijo razviti ali ta proces upočasniti. Rad bi vam povedal tudi, da enotni trg ne zagotavlja razvoja Evrope. V EU obstajajo številna krhka gospodarstva, ki niso zmožna delovati niti znotraj notranjega trga. Ta strategija bo v Bolgariji propadla, večkrat smo že rekli, da naša država ni bila pripravljena na vstop v EU." Jana BOBOŠÍKOVÁ (samostojni poslanci, CZ): " Zagotoviti moramo, da bo stališče EU čim močnejše v svetu, podpisati moramo ustrezne sporazume, zmanjšati ameriške carine, več zagotoviti našim kmetom, zmanjšati pretirane predpise, ki ovirajo predvsem mala in srednje velika podjetja. Glede Turčije in Ukrajine menim, da je bolje podpisati sporazume, enako velja na Rusijo." Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2007 o evropskem interesu: uspeh v času globalizacije
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0533 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Razpustitev politične skupine Identiteta, tradicija, suverenost zaradi izstopa romunskih poslancev
2007-11-16 - 14:18
Po koncu časa za glasovanje v sredo je podpredsednik Evropskega parlamenta Edward McMillan Scott poslancem v Strasbourgu sporočil , da politična skupina Identiteta, tradicija, suverenost (ITS) ne izpolnjuje več določil poslovnika o številu članov (najmanj 20 poslancev) in je zato nehala delovati. Poslanci, ki so bili doslej člani skupine, so odslej samostojni poslanci. Podpredsednik MCMILLAN-SCOTT (EPP-ED, UK) je dejal: "Danes sem prejel pismi poslanke Daniele Buruianä-Aprodu in poslanca Cristiana Stanescuja o tem, da izstopata iz politične skupine ITS. Parlament se je s to odločitvijo tako seznanil danes, 14. novembra 2007. Upoštevajoč predhodna sporočila treh poslancev, ki so skupino zapustili ta teden, ugotavljam, da je število članov skupine ITS padlo pod zahtevani minimum 20 poslancev, kot to predvideva 2. odstavek člena 29 Poslovnika Evropskega parlamenta. Parlament zato ugotavlja, da skupina ITS ne izpolnjuje več določil Poslovnika o oblikovanju politične skupine in od tega trenutka več ne obstaja."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Schengen
Širitev schengenskega območja
2007-11-16 - 14:18
Evropski poslanci so v četrtek v postopku posvetovanja s 468 glasovi za, 21 proti in 34 vzdržanimi glasovi potrdili predlog sklepa Sveta EU o širitvi schengenskega območja brez nadzora na notranjih meja na devet novih članic. Potrditev predloga je formalne narave, saj bo imel zadnjo besedo Svet notranjih in pravosodnih ministrov, ki bo sklep sprejel na zasedanju 6. decembra. Neodvisna schengenska evalvacijska komisija je ocenila, da Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška izpolnjujejo vse pogoje za izvajanje tako imenovanega schengenskega pravnega reda, kar je predpogoj za odločitev o odpravi nadzora na mejah s temi državami. Poročilo, ki ga je pripravil Carlos COELHO (EPP-ED, PT) sicer ugotavlja, da nekatera vprašanja ostajajo odprta, vendar pa ne pomenijo ovir za vstop v območje. Poslanci od držav pričakujejo, da v pol leta po vstopu v območje Svet EU in parlament obvestijo o izvajanju priporočil in spremembah, ki jih morajo še izvesti. Način ocenjevanja Ocenjevanje kandidatk za vstop v schengensko območje so se začele leta 2006, potem ko so podale izjavo o svoji pripravljenosti. Države so morale izpolniti vprašalnik o vseh elementih pravnega reda (mejni nadzor, izdaja vizumov, varovanje podatkov in policijsko sodelovanje), nato pa so sledili obiski evalvacijske komisije. Strokovne skupine so obiskale teren in si ogledale razmere na mejah, v konzulatih, informacijske sisteme itd. ter pripravile obsežna poročila z opisi stanja, ocenami in priporočili. V določenih primerih so morale izvesti dodatne obiske. Končno poročilo ugotavlja, ali država po zaključenem ocenjevalnem postopku izpolnjuje vse pogoje za izvajanje pravnega reda. Ocena za Slovenijo Slovenija je izjavo o pripravljenosti podala 1. januarja 2006. Stanje na mejah je bilo ocenjeno kot pozitivno, čeprav je komisija ocenila, da je operativna učinkovitost lahko ogrožena zaradi pomanjkanja človeških virov in tehnične opreme. Komisija je morala preučiti prakso vstopa hrvaških državljanov v Slovenijo samo z osebno izkaznico in ocenila, da je treba izboljšati infrastrukturo v koprskem pristanišču. Zaradi gradnje novega terminala na ljubljanskem letališču je komisija letališče še enkrat obiskala: obstoječa infrastruktura namreč ni izpolnjevala pogoja ločevanja potniških tokov. V času drugega obiska v začetku julija so bile pomanjkljivosti odpravljene. Na področju izdajanja vizumov ni večjih pomanjkljivosti. Komisija je bila pozorna, ker glede na veliko število prosilcev konzularni organi opravljalo razmeroma malo podrobnih pogovorov s prosilci. Nacionalna zakonodaja bi morala tudi upoštevati postopkovne ugodnosti za prosilce z družinskimi člani v EU. Zakonodaja o varstvu podatkov in njeno izvajanje sta zadovoljiva, vendar primanjkuje človeških virov za opravljanje ustreznega števila inšpekcij. Policijsko sodelovanje na državni, regionalni in lokalni ravni je zadovoljivo, oblasti pa morajo zagotoviti stalno pripravljenost dovolj usposobljenega osebja na državni ravni. Različni organi, ki uporabljajo informacijski sistem SIS, so dobro pripravljeni in njihovi uporabniki tudi dobro usposobljeni. Uporaba in kakovost mobilnih rešitev sta izjemni, komisija je dala le nekaj manjših priporočil. Ozadje Schengenski sporazum je 14. junija 1985 podpisalo pet članic takratne EGS - Belgija, Francija, Luksemburg, Nemčija in Nizozemska, schengenska konvencija pa je bila podpisana 19. junija 1990 in stopila v veljavo leta 1995. Podpisnice so se na medvladni ravni sporazumele o postopni odpravi nadzora na njihovih skupnih mejah ter uvedbi prostega pretoka ljudi na svojem ozemlju, schengenskem območju. Vzporedno z odpravo nadzora na notranjih mejah so države okrepile zunanji nadzor, sodelovanje med upravnimi, policijskimi in sodnimi organi, sprejele so skupno vizumsko politiko in vzpostavile informacijski sistem SIS. Schengenski pravni red (sporazum, konvencija in izvedbena pravila ter spremljajoči dokumenti) je z Amsterdamsko pogodbo leta 1999 postal del pravnega okvira EU. Postopno so se schengenskemu sporazumu pridružile tudi ostale članice Unije: Italija leta 1990, Španija in Portugalska leta 1991, Grčija leta 1992, Avstrija leta 1995, Finska, Švedska in Danska leta 1996. Irska in Velika Britanija sodelujeta samo delno, saj ohranjata mejni nadzor, leta 1996 pa sta se sporazumu pridružili tudi ne-članici Norveška in Islandija, ki pa imata omejeno pravico pri sprejemanju odločitev. Z vstopom v EU leta 2004 je 10 novih članic sprejelo tudi schengenski pravni red in letošnja širitev je največja doslej, saj bo v območje vstopilo devet držav (novinke iz leta 2004 razen Cipra). Nadaljevanje postopka Svet notranjih in pravosodnih ministrov EU bo sklep o vstopu novih članic predvidoma sprejel na zasedanju 6. decembra. Predlogi dokumentov sicer še govorijo o 31. decembru kot ciljnemu datumu za odpravo nadzor na kopenskih in morskih notranjih mejah Evropske unije v devetih kandidatkah, vendar naj bi bil ta nadzor predvidoma odpravljen 21. decembra ob 00.01. Nadzor na letaliških mejnih prehodih bo predvidoma odpravljen 28. marca 2008 ob spremembi voznih redov letalskih družb. V devetih novih članicah območja bodo 21. in 22. decembra potekale različne slovesnosti. Slovesnosti na slovensko-italijanski meji, ki bo 22. decembra, se bo predvidoma udeležil tudi predsedujoči Svetu EU, portugalski premier José Socrates. Zakonodajna resolucija o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Češki republiki, Republiki Estoniji, Republiki Latviji, Republiki Litvi, Republiki Madžarski, Republiki Malti, Republiki Poljski, Republiki Sloveniji in Slovaški republiki
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0531 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Prosti pretok oseb
Pravica do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju Unije
2007-11-16 - 14:18
V četrtek so evropski poslanci sprejeli skupno resolucijo kot odgovor na nedavno odločitev italijanske vlade, ki je zaradi umora v Rimu sprejela odlok o izgonu državljanov EU, ki predstavljajo grožnjo za javno varnost. Gre predvsem za romunske državljane romskega rodu. Resolucijo o pravici do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic je parlament podprl s 306 glasovi za, 186 proti in 37 vzdržanimi glasovi. Poslanci poudarjajo, da je prosto gibanje temeljna in neodtujljiva pravica državljanov Evropske unije, ki je priznana v njenih pogodbah in listini temeljnih pravic ter je eden izmed temeljnih elementov evropskega državljanstva. Direktiva 2004/38/ES o prostem gibanju državljanov Unije in njihovih družinskih članov sicer predvideva možnost, da država članica izžene državljana EU, vendar pod točno določenimi pogoji. Vse države članice morajo v svoji zakonodaji te pogoje strogo spoštovati in zagotavljati varstvo, vključno s pritožbo na odločbo o izgonu in pravico do obrambe. Izjeme je treba tolmačiti restriktivno, obenem pa so v skladu z listino o temeljnih pravicah in evropsko konvencijo o človekovih pravicah kolektivni izgoni prepovedani. Parlament ugotavlja, da se je v Rimu zgodilo brutalno nasilje in umor ženske, česar je obtožen romunski državljan, po tem dogodku pa so romunski državljani romskega rodu doživljali rasistično nasilje. Primer vnovič kaže, da so Romi na ozemlju EU še vedno žrtve diskriminacije in zlorab, medtem ko so integracija, družbena vključenost in zaščita te manjšine na žalost še vedno neizpolnjeni cilji. Evropska unija bi si morala kot celota prizadevati za zaščito pravic Romov in njihovo vključevanje v družbo, zato parlament poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa in oblikuje globalno strategijo za vključevanje Romov v družbo, zlasti s črpanjem sredstev iz sklada za vključevanje in strukturnih skladov. S temi sredstvi bi lahko pomagali nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem pri njihovem prizadevanju za zagotovitev vključevanja Romov v družbo. Poslanci tudi zavračajo načelo kolektivne odgovornosti in odločno poudarjajo, da se je treba boriti proti vsem oblikam rasizma, ksenofobije in diskriminacije ter stigmatizacije na podlagi narodne in etnične pripadnosti, kot je to navedeno v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. Prav zato bi morali biti v skladu z načelom, ki pripoveduje diskriminacijo na osnovi nacionalnosti, vsi državljani Unije in njihovi družinski člani, ki prosto in zakonito prebivajo v eni od držav članic, enakopravno obravnavani v primerjavi z nacionalnimi državljani. Na koncu resolucija še poziva države članice, naj bodo odločnejše in naj hitreje okrepijo instrumente policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, da bi omogočile učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu in trgovini z ljudmi. Pred začetkom glasovanja se je med vodji političnih skupin razvnela kratka a burna razprava zaradi predloga vodje skupine Evropske ljudske stranke Josepha Daula (EPP-ED, FR) , da bi iz predloga resolucije umaknili 13. člen, ki je kritičen do nedavnih potez evropskega komisarja Franca Frattinija . Poslanci predloga niso sprejeli in so izglasovali tudi ta člen resolucije, ki izraža mnenje parlamenta, da " nedavne izjave podpredsednika Evropske komisije Franca Frattinija v italijanskem tisku glede grozovitih dogodkov v Rimu niso v skladu z duhom in črko direktive 2004/38/ES, ki jo mora v celoti spoštovati". Resolucija Evropskega parlamenta o izvajanju Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0534 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Resolucija Evropskega parlamenta po vrhu EU-Rusija
2007-11-16 - 14:18
Po razpravi na oktobrskem plenarnem zasedanju in po vrhu EU-Rusija, ki je potekal v portugalski Mafri 26. oktobra, so evropski poslanci v sredo sprejeli skupno resolucijo o odnosih med Unijo in Rusijo. Parlament je prepričan, da je Rusija pomembna partnerica za oblikovanje strateškega sodelovanja, ki bo temeljilo na skupnih vrednotah. S to državo ima namreč EU poleg skupnih gospodarskih in trgovinskih interesov tudi skupni cilj tesnejšega sodelovanja na mednarodnem prizorišču. Poslanci zato želijo, da ruska vlado ustvari razmere za hiter začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, pri čemer morajo biti človekove pravice in demokracija jedro vseh prihodnjih sporazumov z Rusko federacijo. Človekove pravice Parlamentarci so seznanjeni z izmenjavo mnenj o človekovih pravicah v Rusiji in poudarjajo zaskrbljenost nad razmerami na področju spoštovanja človekovih pravic, demokracije, svobode izražanja, pravice civilne družbe ter posameznikov, da ugovarjajo oblastem in od njih zahtevajo, da prevzamejo odgovornost za svoja dejanja. Menijo, da se ruski organi premalo odzivajo in poudarjajo, da izvajanje zakonodaje, ki velja za nevladne organizacije, negativno vpliva na njihovo delovanje. Med EU in Rusijo bi bilo treba okrepiti dialog o človekovih pravicah, v te razprave pa vključiti tudi položaj manjšin. Parlament opozarja še na težke delovne razmere, prisilo in zastraševanje novinarjev, tudi tujih dopisnikov, v Rusiji. Parlament je zaskrbljen zaradi omejitve demokratičnih svoboščin pred volitvami v dumo decembra 2007 in predsedniškimi volitvami marca 2008 in poziva oblasti, naj zagotovijo svoboden in pravičen postopek, ki bo opozicijskim strankam omogočil sodelovanje. Gospodarstvo in promet Glede gospodarskega sodelovanja si poslanci želijo izboljšanje okolja za evropske naložbe v Rusiji, kar je mogoče doseči le s spodbujanjem in omogočanjem nediskriminacijskih in preglednih pogojev poslovanja, manjšo birokracijo in vzajemnimi naložbami. Parlament pozdravlja okrepljen dialog o energetskih vprašanjih in poudarja pomen uvoza energije ter sodelovanja na načelih soodvisnosti in preglednosti ter enakega dostop do trgov, infrastrukture in naložb. EU in Rusija naj tudi nadaljujeta sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije. Poslanci pozivajo Rusijo, naj racionalizira svoje postopke na mejah in izvaja ukrepe, za katere se je sporazumela z EU, saj so zdaj kolone tovornjakov na evropski strani meje dolge tudi do 50 kilometrov. Svet in Komisija EU bi morala okrepiti prizadevanja za odpravo težav pri prečkanju meja med EU in Rusijo in pripraviti konkretne načrte ter rešitve. Parlament tudi obžaluje, ker Rusija ni izpolnila obveznosti postopne ukinitve plačila za sibirske prelete in jo poziva, naj podpiše sporazum, ki je bil glede tega dosežen na zadnjem vrhu. Mednarodni odnosi Vladi Rusije in Združenih držav Amerike bi morale okrepiti razprave o vprašanjih obrambe in varnosti, v katera so neposredno ali posredno vključene države članice Evropske unije. EU in njene članice bi morale biti v te razprave polno vključene korakov ali sklepov Rusije in ZDA pa ne bi smeli predstavljati grožnje miru in stabilnosti na evropski celini. Parlament poziva Rusijo, naj ponovno razmisli o svojem načrtu, da začasno opusti izpolnjevanje pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in naj raje zaščiti svoje legitimne interese s pogajanji ter tako prepreči spodkopavanje te pogodbe, kar bi lahko privedlo do nove oborožitvene tekme. Na koncu poslanci vnovič izražajo ostro kritiko glede ruske politike v Čečeniji in obsojajo številne kršitve človekovih pravic v tej regiji. Rusija bi morala zato sprejeti konkretne ukrepe za izkoreninjenje mučenja in drugih oblik trpinčenja, samovoljnih pridržanj in "izginotij" v Čečeniji. Resolucija Evropskega parlamenta o vrhu EU-Rusija
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0528 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Evropska sosedska politika s podporo civilni družbi
2007-11-16 - 14:18
Prihodnja evropska sosedska politika bi morala biti po mnenju poslancev usmerjena predvsem v poenostavitev vizumskih postopkov in spodbujanje civilne družbe ter medosebnih stikov. Način delovanja bi moral tudi upoštevati razlike med vzhodnimi in južnimi sosedami Unije. Poročilo, ki sta ga pripravila Charles TANNOCK (EPP-ED, UK) in Ramon OBIOLS I GERMA (PES, ES) , parlament pa ga je v četrtek sprejel z veliko večino, dvomi o smiselnosti geografskega območja, ki ga zadeva evropska sosedska politika, saj poleg držav, ki so geografsko evropske, vključuje tudi sredozemske neevropske države. Prav zato se zavzema za celovito izvajanje politike, ki čim bolj upošteva razpoznavne značilnosti vseh teh držav. Vzhodne sosede Sodelovanje vzhodnih sosed, ki so jasno opredeljene kot evropske in tudi kot pravne države, v evropski sosedski politiki dolgoročno ne izključuje perspektive za članstvo v EU. Treba si je prizadevati za postopno vključitev vzhodnih sosedskih držav EU v Evropsko skupnost za energijo, zato bi moralo biti prednostno izvajanje reform energetskega sektorja z uveljavljanjem načel odprtega tržnega gospodarstva in preglednosti. Poslanci menijo, da je treba okrepiti parlamentarno razsežnost političnega partnerstva med Evropskim parlamentom in državami iz vzhodnega dela območja evropske sosedske politike, zato parlament predlaga vzpostavitev parlamentarne skupščine evropske sosedske politike za vzhod (EURO-NEST). Resolucija še poudarja potrebo po večjem vključevanju EU v reševanje tako imenovanih zamrznjenih sporov in obsoja nadaljevanje kršitev človekovih pravic ter izvajanje smrtne kazni v Belorusiji. Južne sosede Po mnenju parlamenta bi morala Komisija dodatno preučiti različne možnosti za naslednjo generacijo sporazumov širokega področja uporabe z južnimi državami evropske sosedske politike. Poslanci vztrajajo, da se v te sporazume vključi tudi mehanizem za izvajanje klavzule o človekovih pravicah. Parlament ugotavlja, da je bil od začetka evro-sredozemskega partnerstva sicer dosežen velik napredek glede demokracije in človekovih pravic, vendar pa obžaluje, ker ta napredek ni bil zadosten. Poslanci opozarjajo na pomen Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in upajo, da bo lahko ta institucija sodelovala pri ocenjevanju razvoja evro-sredozemskih politik. Splošni okvir sosedske politike Spoštovanje splošnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin je glavno načelo politike EU. Parlament zato poudarja, da je treba civilno družbo v vseh državah evropske sosedske politike, ne glede na stopnjo pripravljenosti vlad držav partneric za sodelovanje in izmenjavo teh vrednot, odločno podpirati ter spodbujati njeno sodelovanje in ključno vlogo v procesu reforme in demokratizacije, vključno s podporo razvoju svobodnih in neodvisnih medijev. Poslanci opozarjajo na pomembnost širokega dialoga civilne družbe in okrepljenih stikov med ljudmi, ki prispevajo k boljšemu razumevanju med družbami v EU in državah evropske sosedske politike. Posebno pozornost je treba nameniti študentskim, kulturnim in raziskovalnim izmenjavam, zato parlament pozdravlja pobudo Komisije, da državam evropske sosedske politike omogoči sodelovanje v evropskih agencijah in programih, ter zlasti podpira nadaljnje vključevanje teh držav v program Erasmus Mundus. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0538 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Evropski parlament za ukinitev izrednih razmer in svobodne volitve v Pakistanu
2007-11-16 - 14:18
Poslanci izražajo solidarnost s protestniki v Pakistanu in obsojajo policijsko nasilje nad njimi ter zahtevajo takojšnjo ukinitev izrednega stanja v državi. Resolucija, ki jo je parlament v četrtek sprejel z veliko večino, poziva predsednika Mušarafa, naj odstopi s položaja poveljnika vojske in omogoči neodvisnost sodstva ter zaščito temeljnih pravic državljanov. Parlament jasno zahteva, da se v Pakistanu odpravi izredno stanje in takoj spet uveljavi pakistanska ustava, izraža pa tudi solidarnost z legitimnimi protesti tisočerih pravnikov, civilne družbe in aktivistov za človekove pravice ter uglednih političnih voditeljev. Poslanci obsojajo nasilje policije nad protestniki in veliko število aretacij brez obtožb ali zaradi obtožb terorizma, ki nimajo dejanske podlage. Dokument ponavlja zahtevo, da se s ponovno vzpostavitvijo sodstva obnovi njegova neodvisnost in preneha oviranje medijev ter umaknejo ukazi o omejevanju svobodnega poročanja o političnih dogodkih. Poslanci zahtevajo takojšnjo izpustitev vseh predstavnikov odvetniške zbornice, ki so bili prijeti po mirnih uličnih protestih, še zlasti obsoja nezakonit hišni pripor vrhovnega sodnika in zaporno kazen za predsednika odvetniške zbornice vrhovnega sodišča. Parlament tudi vnovič poziva predsednika Mušarafa, naj spoštuje sodbo vrhovnega sodišča o ustavnosti njegove izvolitve za predsednika in zahteva, da se odreče položaju vrhovnega poveljnika vojske še pred prisego ob nastopu novega predsedniškega mandata in preden 15. novembra 2007 poteče posebno pooblastilo parlamenta, da lahko opravlja civilno in vojaško funkcijo. Svobodne in poštene volitve Resolucija poziva pakistansko vlado, naj vzpostavi razmere za izvedbo predvidenih svobodnih, poštenih in preglednih volitev, ki naj bi bile po napovedi predsednika Mušarafa zaključene do 9. januarja 2008. V skladu z ustavo in ob posvetovanju z vsemi opozicijskimi strankami bi se morala oblikovati popolnoma neopredeljena prehodna vlada ter ponovno imenovati volilna komisija, da bo nadzirala volitve. Poslanci še pozivajo, da se vodjem vseh političnih strank omogoči nastop na teh volitvah, vključno z nekdanjim predsednikom vlade Navazom Šarifom, ki mu je treba dovoliti, da se vrne v Pakistan in aktivno sodeluje v volilnem procesu. Parlament opozarja, da bo verodostojnost volitev odvisna od izpustitve vseh političnih zapornikov, tudi tistih, ki so jih nezakonito pridržale obveščevalne agencije. V celoti je treba zagotoviti svobodo govora, gibanja, združevanja in zbiranja, in odpraviti vse omejitve za politične stranke, ki se ravnajo po zakonu. Na koncu poslanci še poudarjajo, da je delovanje delegacije opazovalcev Evropskega parlamenta, ki bo opazovala parlamentarne volitve v Pakistanu v okviru misije za spremljanje volitev, odvisna od tega, ali bodo pakistanske oblasti izpolnjevale osnovne pogoje za svobodne in poštene volitve. Komisijo pa parlament poziva, naj skrbno razmisli o dodatni raziskovalni misiji, če bo izredno stanje odpravljeno, da se oceni izvedljivost namestitve dolgoročne misije EU za opazovanje volitev. Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2007 o Pakistanu
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0536 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Promet
Zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov v letalstvu
2007-11-16 - 14:18
Izpusti CO2 v evropskem letalstvu so se leta 2004 v primerjavi z letom prej povečali za 7,5 odstotka, glede na leto 1990 pa so večji kar za 87 odstotkov. Cilji, postavljeni v Kjotskem sporazumu sicer predvidevajo osemodstotno zmanjšanje izpustov in nova zakonodaja Evropske unije naj bi bila korak v pravo smer. Evropski parlament je v torek v prvi obravnavi postopka soodločanja potrdil predlog direktive o vključitvi letalskega sektorja v sistem trgovanja z izpusti CO 2 (ETS). Zmanjšanje izpustov v letalstvu za 10 odstotkov Parlament je k predlogu direktive sprejel številna dopolnila. Komisija je kot izhodiščno točko predlagala povprečje izpustov letalskih prevoznikov v letih 2004-2006, poslanci pa se zavzemajo, da bi bila dovoljena količina že na začetku znižana na 90 odstotkov povprečja. Poročilo sicer ugotavlja, da se bo letalski sektor zaradi same narave svoje tehnologije težko preusmeril na alternativne oziroma obnovljive energetske vire. Glede na to, ali bo za ciljno raven ogljikovega dioksida po letu 2012 izbrano znižanje za 30 ali za 20 odstotkov glede na raven iz leta 1990, naj bi Komisija zmanjšala skupno dodeljeno količino pravic za letalske prevoznike v nadaljnjih obdobjih Pravice naj bi na usklajen način dodeljevale države članice, količina za posameznega prevoznika pa bi znašala tono CO 2 na leto , znotraj te skupne količine pa bi bil določen odstotek razdeljen brezplačno, medtem ko je za preostali del predvideno licitiranje. Komisija v predlogu ne določa deleža pravic, ki bi se licitirale, parlament pa predlaga četrtino celotne količine. Prihodki iz licitiranja pravic naj bi se uporabili za zajezitev emisij toplogrednih plinov in prilagoditev na vplive podnebnih sprememb, ter za financiranje raziskav in razvoja zajezitve. Države bi jih lahko uporabile tudi za znižanje davkov na podnebju prijazne prevozne načine, kot so vlaki in avtobusi. Poročilo, ki ga je pripravil Peter LIESE (EPP-ED, DE) tudi navaja podatke, da je glede na izpuste toplogrednih plinov letalstvo najslabši način prevoza. Na potnika, ki uporablja letalo, pride veliko več izpustov na kilometer (povprečno 191 g CO 2 /km) kot na potnika na vlaku (47 g/km) ali avtobusu (31 g/km). Celo uporaba avtomobila (143 g/km) je okolju prijaznejša kot letenje. Veljavnost za vse polete od leta 2011 Komisija je predlagala, da bi se notranji leti EU v sistem ETS vključili leta 2011, odhodni in dohodni leti v Unijo (poleti v in iz tretjih držav) pa z letom 2012. Parlament se s postopnostjo uvajanja ne strinja in je sprejel dopolnilo, po katerem bi shema začela hkrati veljati tako za notranje kot zunanje lete, z letom 2011. Izjema bi veljala za poskusne in reševalne leti (zdravniška pomoč, pomoč ob naravni nesrečah ter gašenje požarov) ter lete za usposabljanje, kakor tudi za polete vojaških in policijskih letal ter helikopterjev. Izjema ne bi veljala za polete vladnih letal. Ozadje Evropska unija se je zavezala, da bo do leta 2012 izpuste toplogrednih plinov zmanjšala za 8 odstotkov v primerjavi z ravnijo iz leta 1990. Do leta 2020 naj bi se izpusti zmanjšali za približno 20 odstotkov v primeru mednarodnega sporazuma pa celo za 30 odstotkov. Če bi se ta cilj prenesel na letalstvo, kjer so se od leta 1990 izpusti podvojili, bi to pomenilo, da mora ta sektor do leta 2012 izpuste zmanjšati za polovico, kar pa je ob sedanji tehnologiji nemogoče. Zdaj je na potezi Svet EU. Če bo sprejel parlamentarna dopolnila, bo direktiva stopila v veljavo, če pa jih bo zavrnil ali dodal svoja, bo predlog direktive nadaljeval zakonodajno pot v drugo obravnavo. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0505 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Energija
Statut agencije za oskrbo v okviru Euratom
2007-11-16 - 14:18
Slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI) je kot članica odbora za industrijo, raziskave in energetiko pripravila poročilo o predlogu sklepa, ki bo določil statut Agencije za oskrbo s surovinami za jedrsko energijo. Parlament je predlog sklepa v postopku posvetovanja sprejel z veliko večino. Agencija, ki deluje od leta 1960, v skladu s pogodbo o Euratomu zagotavlja oskrbo z jedrskimi snovmi za proizvodnjo energije. Ima pravico do izbire za pridobitev rud, snovi vira in posebnih cepljivih snovi ter izključno pravico sklepati pogodbe za dobavo teh surovin. Sistem je sedaj poenostavljen, saj se stranke (kupci) lahko pogajajo o sklenitvi pogodbe, agencija pa jo mora odobriti. Med cilji agencije sta dolgoročna zanesljivost preskrbe iz več virov ter izogibanje čezmerni odvisnosti od enega samega vira. Obenem tudi priporoča ohranjanje ustrezne ravni strateških zalog in njihovo povečanje, da lahko krijejo večino potreb. Sedanji statut agencije je iz leta 1958, ker pa se je število držav članic EU povečalo in ker je treba uporabiti moderne finančne določbe ter določiti njen sedež, je treba zdaj sprejeti nov statut. Po mnenju poročevalke bi morala revizija statuta agenciji dati sredstva, da postane pravi observatorij za energijo na trgih in pri politiki jedrske oskrbe, obenem pa bi moral statut jasno opredeliti področje njenega posredovanja. Prvotni namen agencije je bil, da je delovala kot evropski lastnik in dobavitelj jedrskega goriva za uporabnike v EU. Ob spremenjenih okoliščinah pa je pridobila tudi vlogo, v kateri analizira strukturo operacij gorivnega ciklusa za uporabnike in zagotovi pošteno delovanje trga. Ker preprečuje tveganje pomanjkanja ali prekinitve proizvodnje jedrskega goriva, tudi prispeva k ustvarjanju dolgoročne vizije, ki je nujna za naložbe v storitvene dejavnosti in raziskovanje. Agencija bi morala industriji in vladam nuditi podatke o tržnih ravnotežjih, o dolgoročni ravni cen in analizah tveganja, zato bi morala poleg letnega poročila pripravljati tudi posebne študije in redne tržne raziskave Parlament tudi meni, da je treba ob reviziji statuta zagotoviti nadzor, poročanje in preglednost. Poslanci bi morali zato biti vsaj obveščeni v proračunskem postopku agencije ter prejeti njen delovni program in letno poročilo, kakor tudi vsako posebno poročilo in študijo, ki bi jo agencija izdelala. Poročevalka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI) je v svojem govoru poudarila, da se vloga jedrske energije tako v Evropi kot v svetu povečuje in zato se mora okrepiti tudi vloga Agencija za oskrbo Euratom: "Potrebujemo močno telo, ki bo poleg svoje osnovne vloge, spremljanja oskrbe in povpraševanja z jedrskim materialom in storitvami, zagotavljalo tudi redno izvajanje študij o tveganju na trgu in o dolgoročnem gibanju cen na trgu z jedrskim materialom. Imeti mora tudi nadzor nad sklepanjem dolgoročnih pogodb za jedrska goriva, zagotavljati okvir za investicije in podobno. Za uspešno izvajanje vseh teh nalog sem predlagala večjo vlogo svetovalnega odbora, ki ga vidim predvsem kot strokovno telo. (...) Poudariti želim še potrebo po transparentnosti, ki je v veliki meri odsev poročanja agencije o svojem delu. Menim, da mora biti o vsakem pomembnejšem projektu agencije obveščen tudi Evropski parlament. Njegova vloga v proračunskem postopku agencije pa mora biti jasneje opredeljena. (...) K transparentnosti pa lahko prispeva tudi način financiranja agencije, ki je bil zaradi njene posebne narave doslej dokaj zapleten in nejasen. To želim poenostaviti in zato podpiram delovanje agencije na način, kot je to v navadi tudi za druge evropske agencije. Jedrska energija je del energetske mešanice in želim si, da bi delovala v takšnih razmerah, kot veljajo za ostale energetske vire." Po mnenju poročevalke naj bi agencija imela lastno proračunsko postavko, kjer bodo administrativni stroški jasno ločeni od stroškov delovanja. S tem bi tudi parlament pridobil nadzor nad njenim proračunom. "Naj se z rastočo vlogo jedrske energije strinjamo ali ne, njena prisotnost je trenutna realnost. Gotovo si želimo varne oskrbe in delujočih trgov, ki jih lahko zagotovita le dolgoročna vizija ter močno telo z zadostnimi pooblastili in demokratičnim nadzorom. Nov statut Agencije za oskrbo Euratom si prizadeva za dosego tovrstnih ciljev," je zaključila slovenska poslanka Romana Jordan Cizelj. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o določitvi statuta Agencije za oskrbo Euratom
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0502 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Kultura
Digitalne storitve: prihodnost evropske televizije
2007-11-16 - 14:18
Evropski parlament je v torek s 593 glasovi za, 40 proti in 18 vzdržanimi glasovi podprl poročilo na lastno pobudo odbora za kulturo, ki ga je pripravil poslanec Henri WEBER (PES, FR) o medobratovalnosti novih digitalnih tehnologij televizijskih storitev. V prihodnjih letih naj bi v Evropi prav s temi storitvami nadomestili sedaj prevladujočo analogno tehnologijo. Dokument poudarja, da zakonodajne odločitve o medobratovalnosti ne smejo biti le gospodarsko, temveč tudi družbeno in kulturno pogojene, pri čemer je treba upoštevati predvsem interese uporabnikov. Nove tehnologije bi morale tudi omogočati oddajanje raznovrstnih informacij in kakovostnih programov, dostopnih čedalje večjemu številu državljanov. Po mnenju parlamenta je uspešen prehod z analogne na digitalno tehnologijo v najkrajšem času pogoj in prednostna naloga, vendar ob opozarja na možnost zamud pri doseganju roka, ki ga Komisija postavila za leto 2012. Poslanci so prepričani, da pomeni prehod z analogne na digitalno tehnologijo velik napredek, ki lahko prispeva k razširjanju kultur in boljši socialni koheziji. Proces prehoda pa ne bi smel biti na škodo javnim avdiovizualnim službam: javni ponudniki bi morali biti deležni podpore pri opravljanju javnih storitev, pri čemer je treba ohraniti dinamiko zasebnih ponudnikov. Parlament pa se strinja z mnenjem Komisije, da je treba ob upoštevanju prehoda na digitalnost in medobratovalnost storitev pospeševati odprte standardov saj so ti najprimernejši za zagotavljanje tehnološke nevtralnosti omrežij in prostega pretoka informacij. Ob tem je treba upoštevati posebne potrebe držav, kjer so frekvenčne zmogljivosti omejene. Poslanci obžalujejo, da je interaktivna televizija v EU dejansko poslovno manj uspešna, kot se je pričakovalo, zato pozivajo Komisijo, naj preuči razloge za to, ter redno poroča o prizadevanjih za razvoj trga digitalne televizije. Podatki raziskave, ki jo je naročila Komisija, kažejo, da je bilo v tretjem kvartalu leta 2005 v EU skoraj 200 milijonov gospodinjstev s televizijskim priključkom. Največ, skoraj 47 odstotkov, še vedno dobiva signal prek običajnih antenskih sistemov. Na drugem mestu je kabelska televizija (29,7 odstotkov), sledi sprejem signala s satelitskimi antenami (22,9 odstotkov), na zadnjem mestu pa je spletna televizija z 0,6 odstotka. V Sloveniji je v istem obdobju med 690 tisoč gospodinjstvi "vodila" kabelska televizija s 44,9 odstotki, pred "klasičnim" sprejemom prek običajnih anten (41,3 odstotkov) in satelitsko televizijo (13 odstotkov). Spletno televizijo je uporabljalo 0,7 odstotka gospodinjstev. Digitalna televizija je konec leta 2005 dosegla 23,8 odstotkov evropskih gospodinjstev: največ, 12,2 odstotkov, jih je uporabljalo digitalne satelitske sprejemnike, sledita digitalna "zemeljska" televizija s 6,8 odstotki in digitalna kabelska televizija s 4,1 odstotki. Na zadnjem mestu je spletna televizija z 0,7. odstotka. V Sloveniji je digitalno televizijo spremljal le en odstotek gospodinjstev - 0,7 odstotka prek spleta in 0,3 odstotka prek digitalnih kabelskih sistemov. Resolucija Evropskega parlamenta o medobratovalnosti digitalnih interaktivnih televizijskih storitev
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0497 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Ukrepi za odpravo posledic potresov
2007-11-16 - 14:18
Evropski parlament je v sredo z veliko večino potrdil poročilo na lastno pobudo poslanca Nikolaosa VAKALISA (EPP-ED, EL) o regionalnem vplivu potresov. Poslanci se zavzemajo za več evropske pomoči območjem, ki jih prizadenejo potresi in predlagajo vrsto ukrepov za učinkovitejšo odpravo posledic teh naravnih nesreč ter za uporabo sredstev iz Solidarnostnega sklada EU. Parlament meni, da bi morala Komisija nemudoma pripraviti sporočilo o oceni nevarnosti, ki jo povzročajo potresi, ter o preprečevanju, obvladovanju in ukrepih za obravnavanje in nadomestilo škode zaradi potresov. Prav tako bi morala pripraviti osnutek tehničnega protokola za skupno ukrepanje EU v primeru večjih potresov. Pri tem naj bi se osredotočila na ključno prometno, energetsko, telekomunikacijsko in zdravstveno infrastrukturo ter vlogo, ki jo lahko imajo pri tem ukrepanju različni nacionalni, regionalni in lokalni organi. Solidarnostno financiranje Svet EU bi moral nemudoma zaključiti postopek soodločanja za sprejetje nove uredbe o Solidarnostnem skladu Evropske unije. Evropski parlament je namreč že maja 2006 izrazil svoje mnenje o časovnih rokih in ukrepih za učinkovito, prilagodljivo in pravočasno odpravljanje škode z novim solidarnostnim skladom. Med predlogi je tudi poenostavitev sedanjega postopka financiranja v primeru potresa. Poslanci še poudarjajo, da je treba za preprečevanje in nadomestilo škode uporabiti tudi ostala obstoječa sredstva, kot so regionalna državna pomoč in posojila Evropske investicijske banke, obenem pa bi morali spodbujati ustrezne sisteme zavarovanja. Več raziskav in izmenjave izkušenj Komisija naj po mnenju parlamenta pomaga pripraviti posebni evropski raziskovalni program o potresih, države pa naj pospešijo raziskave za preprečevanje škode, krizno upravljanje in zmanjševanje obsega posledic naravnih nesreč. Med oblikami sodelovanja bi lahko bili tudi centri odličnosti za znanstvene, tehnološke in arhitektonske inovacije. Komisija in članice bi morale spodbujati posebne evropske programe za usposabljanje in izmenjavo najboljših strokovnih praks v zvezi s specialističnimi znanji za preprečevanje in odpravo potresne škode, za kar se lahko uporabi Evropski socialni sklad. Ukrepi pri gradnji Za preprečevanje škode bi bilo treba upoštevati zlasti vprašanje obnove in vzdrževanja starih zgradb in spomenikov, ki so zgodovinsko, kulturno in turistično zelo pomembni za mnoge regije EU. Pozornost je treba nameniti tudi javnim zgradbam, ki so strateško pomembne za civilno zaščito, ter ostali kritični infrastrukturi. Države bi morale pripraviti seznam teh zgradb in infrastrukture ter se s Komisijo posvetovati ukrepih za njihovo zaščito pred potresi. Komisija bi morala priporočiti vključitev norm Eurocode 8 o protipotresni gradnji v urbanistične predpise vseh ogroženih držav, poslanci pa še pozivajo pristojne organe na ravni Unije in držav članic, da preučijo, ali je treba razširiti področje uporabe standarda Eurocode 8, da bi se vanj vključile stare in nove zgradbe. Sodelovanje na področju civilne zaščite Parlament poziva Svet in Komisijo, da se med sprejemanjem in izvajanjem spremenjenega zakonodajnega okvira o civilni zaščiti ustrezno upošteva nevarnost potresov. Mehanizmi za usklajevanje ukrepov na evropski ter nacionalnih in regionalnih ravneh bi morali upoštevati poročilo Evropski civilni zaščiti, ki ga je pripravil nekdanji komisar Michel Barnier. Gre za predlog o tesnejšem sodelovanju med članicami znotraj sistema ukrepov za preprečevanje, obvladovanje in zaščito. Sistem bi zajemal mehanizme za opazovanje in zgodnje opozarjanje, podatkovne zbirke in izmenjavo najboljših praks. Države članice naj za pospešitev tega procesa vzpostavijo vsaka enoten in usklajen sistem vodenja za civilno zaščito. Na koncu parlament vnovič poudarja svojo podporo ustanovitvi Evropske sile za civilno zaščito in poziva Komisijo, da predloži svoj predlog v zvezi s tem. Ozadje V dvajsetem stoletju je zaradi potresov umrlo 1,5 milijona ljudi po vsem svetu, ocena gospodarske škode le za zadnjih 25 let pa znaša 75 milijard evrov. Velik del Evropske unije je potresno ogrožen: najbolj aktivna območja so v Italiji, Grčiji, Sloveniji , Romuniji, Bolgariji in na Cipru, stopnja potresne ogroženosti pa je visoka tudi v Nemčiji, Avstriji, Franciji, Španiji, Portugalski, na Češkem in na Malti. Velika območja v EU so izpostavljena tudi silam premikov gorskih masivov, ki jih sproža rudarstvo in ki povzročajo škodo, primerljivo s škodo potresa. Potresi so bili v obdobju 2002-2007 četrta najpogostejša naravna nesreča v državah članicah in državah prosilkah, vendar se na ravni EU obravnavajo kot povsem postransko vprašanje v primerjavi z ostalimi naravnimi pojavi, h katerim se pristopa bolj celovito, zato ostajajo prizadete regije brez evropske pomoči. Sredstva iz Solidarnostnega sklada so se na primer za odpravljanje posledic potresa dodelila samo enkrat. Na evropski ravni tudi ni enotnega mehanizma za posredovanje v primeru naravne nesreče, kartografija za opredelitev potresne nevarnosti v večini držav članic ni zadosti razvita, obenem pa se potres marsikje v običajnih zavarovalnih pogodbah ne upošteva kot vzrok za škodo. Govor slovenske poslanke V razpravi o poročilu, ki je potekala v torek zvečer, je sodelovala tudi slovenska poslanka Ljudmila NOVAK (EPP-ED, SI) , ki je poudarila nujnost hitre in učinkovite pomoči v potresih prizadetim območjem: "Glede na pogostost potresov v Evropi, število žrtev in materialno škodo je naravnost neverjetno, da so se samo enkrat uporabila sredstva iz solidarnostnega sklada za pomoč žrtvam potresa. Že ob katastrofalnem požaru v Grčiji se je pokazalo, da Evropska unija za takšne katastrofe ni dovolj dobro organizirana. Strinjam se s predlogom, da moramo vlagati več sredstev v raziskave za boljše spremljanje potresne nevarnosti in so za ta namen že zagotovljena sredstva v sedmem okvirnem raziskovalnem programu. Pametno pa je sodelovati tudi z državami, ki imajo na tem področju že sedaj veliko znanja in izkušenj. Strateški načrt ravnanja ob primeru potresov, hitro ukrepanje, usklajeno reševanje in čezmejna pomoč lahko rešijo mnoga človeška življenja. Seveda pa tudi predhodni ukrepi lahko marsikaj preprečijo. Kdo si lahko predstavlja Bruselj brez Grand Placea ali Pariz brez Eifflovega stolpa ali London brez kraljeve palače? Vsaka država in regija ima svoje bisere, kulturne dediščine, ki jih mora zaščititi v največji možni meri pred potresi. Prav tako pa je potrebno dosledno upoštevati standarde za potresno varno gradnjo, še posebej na območjih z visoko stopnjo potresne aktivnosti." Resolucija Evropskega parlamenta o regionalnem vplivu potresov
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0507 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Peticije
Odbor za peticije: še več sodelovanja s Svetom in Komisijo
2007-11-16 - 14:18
Leta 2006 je Evropski parlament prejel 1016 peticij iz vse Unije o domnevnih nepravilnostih pri izvajanju evropske zakonodaje. Poslanci pozivajo Komisijo, naj proti državam članicam, kjer so ugotovljene kršitve, bolj sistematično ukrepa s pravnimi sredstvi, Svet EU pa bi moral bolje sodelovati z odborom za peticije. Poslanci so v sredo z veliko večino potrdili poročilo, ki ga je pripravil Carlos José ITURGAIZ ANGULO (EPP-ED, ES) , besedilo pa poudarja, da je vlaganje peticij temeljna pravica, ki evropskim državljanom omogoča spremljanje, kako nacionalni, regionalni in lokalni organi prenašajo in izvajajo evropsko zakonodajo. Parlament je tudi prepričan, da uresničevanje te pravice pomembno prispeva k prizadevanjem Evropske unije za vzpostavitev stika s svojimi državljani in daje vpogled v pričakovanja evropske javnosti. Od 1. januarja do 31. decembra 2006 je parlament prejel 1016 peticij, kar je povprečno tri peticije dnevno. Število se v primerjavi z letom 2005 ni bistveno spremenilo (takrat je parlament prejel 1032 peticij), približno tretjina pa jih je bila označenih za nedopustne, ker se niso nanašale na vprašanja, "ki sodijo na področje delovanja Evropske unije in ki ga oziroma jo neposredno zadevajo". Glavna problematična področja za vlagatelje peticij so še vedno okolje in prosti pretok blaga, oseb in kapitala. Največ peticij so poslali Nemci, Britanci, Španci, Grki, Francozi, Italijani in Poljaki, dve sta prišli tudi iz Slovenije. Večina se jih nanašala na probleme izvajanja okoljske zakonodaje, socialne varnosti, medsebojnega priznavanja kvalifikacij in delovanje notranjega trga. Parlament ob tem obžaluje, da državam članicam pogosto ni uspelo pravilno izvajati evropskih okoljskih standardov, ter meni, da je treba izboljšati doslednost pri nadzoru, zlasti glede spoštovanja zakonodaje o zaščiti biološke raznovrstnosti in presoji vpliva različnih projektov na okolje. Sistematična uporaba pravnih sredstev Poslanci ugotavljajo, da Komisija neupravičeno predolgo (pogosto tudi več let) obravnava in zaključuje postopke za ugotavljanje kršitev, države članice pa pogosto ne upoštevajo odločitev Evropskega sodišča. Parlament meni, da to ogroža verodostojnost oblikovanja in doslednega izvajanja evropske zakonodaje ter povzroča nezaupanje v cilje EU. Parlamentarci zato poudarjajo, da mora Komisija izkoristiti možnost, ki jo ima v skladu z evropsko zakonodajo, da države članice privede pred Evropsko sodišče, na podlagi česar se jih lahko kaznuje z globo v obliki pavšalnih zneskov ali denarne kazni, kadar odlagajo izvajanje odločb sodišča v postopkih ugotavljanja kršitev. Več sodelovanja s Svetom in državami članicami Poslanci vztrajajo, da bi moral Svet EU kot institucija tesneje sodelovati pri dejavnostih odbora za peticije, med drugim tako, da bi bili njegovi predstavniki prisotni na sejah, kot predvideva tudi medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje. Parlament znova predlaga, naj Svet imenuje visokega uradnika za usklajevanje vprašanj v zvezi s peticijami, saj se veliko peticij dotika občutljivih političnih tem, ki zadevajo prenos skupne zakonodaje v zakonodajo držav članic. Države članice imajo ključno vlogo pri pravilnem izvajanju skupne zakonodaje in njena uporaba v praksi je odločilna za to, da bi Unija postala pomembnejša za evropske državljane. Tudi zato poslanci poudarjajo, da morajo predstavniki držav članic in njihovih parlamentov bolj sodelovati v razpravah odbora za peticije. Stiki s Komisijo in varuhom človekovih pravic Sodelovanje med odborom in Komisijo je odločilno za učinkovito obravnavanje peticij in zagotavljanje najboljših rešitev za težave vlagateljev. Hiter odziv v primeru nepravilnega izvajanja evropske zakonodaje je zelo pomemben, pri iskanju rešitev pa je treba upoštevati posebne okoliščine posameznih primerov. Na koncu poslanci še pozdravljajo trajni dialog z evropskim varuhom človekovih pravic in poudarjajo, da je odbor podprl posebna poročila varuha o evropskih šolah in o preglednosti sej Sveta, ter pozdravlja dejstvo, da je Komisija uspešno obravnavala pritožbe o domnevnih kršitvah. Parlament tudi podpira zahtevo varuha človekovih pravic, da se mu poveča proračun. Resolucija Evropskega parlamenta o razpravah Odbora za peticije v letu 2006
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0529 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Okvirna zakonodaja o varstvu tal
2007-11-16 - 14:18
Evropski poslanci so v sredo v prvi obravnavi postopka soodločanja s 496 glasovi za, 161 proti in 22 vzdržanimi glasovi podprli dopolnjeni predlog direktive o določitvi pravnega okvira za varstvo tal. Kompromisni predlogi dopolnil, ki sta jih pripravili dve največji politični skupini v parlamentu, naj bi dali državam članicam bolj proste roke pri izvajanju direktive. Poročilo, ki ga je pripravila poslanka Cristina GUTIERREZ-CORTINES (EPP-ED, ES) poudarja predvsem potrebo po trajnostni rab tal, s katero bi se preprečila dodatna degradacija tal zaradi podnebnih sprememb, oziroma odpravile te posledice. Nova direktiva naj bi sicer problematiko varstva tal naslovila na enem mestu: sedaj jo obravnavajo direktive o odpadkih, pesticidih in varstvu narave. Vsebina direktive Skupni okvir za varstvo tal temelji na načelih ohranjanja funkcij tal, preprečevanja degradacije tal, blaženja njenih učinkov in sanacije degradiranih tal in vključevanja v ostale sektorske politike. Direktiva med drugim zahteva od lastnikov zemljišč, da sprejmejo previdnostne ukrepe, če je pričakovati, da bo njihova raba tal znatno škodovala njihovim funkcijam. Nova zakonodaja tudi določa način pozidave tal, ki zagotavlja bolj preudarno rabo zemljišč in ohranja čim več funkcij tal. Države članice bi morale opredeliti in določiti obseg ogroženih območij zaradi erozije, zmanjšanja količine organskih snovi, zasoljevanja, zbijanja tal in zemeljskih usadov ter oblikovati nacionalne programe ukrepov. Pri tem naj bi se tveganja opredelila s skupnimi evropskimi merili, ter sprejeli cilje za zmanjšanje tveganja in programe ukrepov za dosego teh ciljev. Predlog še določa ukrepe za omejitev vnosa nevarnih snovi v tla in predvideva popis onesnaženih območij ter mehanizem za financiranje sanacije območij brez lastništva. Opredelitev onesnaženih območij in seznam onesnaževalnih dejavnosti bosta uvodni korak za pripravo popisa močno onesnaženih območij. Državni ali regionalni seznami onesnaženih območij Pred Komisije predvideva oblikovanje javnih seznamov onesnaženih območij na nacionalni ravni. Parlament predlaga, da bi lahko bili urejeni tudi na regionalnih ravneh. Sezname bi morale države članice obnavljati vsakih sedem let. V šestih letih od datuma prenosa direktive bi morale države opredeliti vsaj tista območja, kjer se izvajajo ali so se v preteklosti izvajale dejavnosti, ki vplivajo na tla, kot so rudarski obrati, vključno z napravami za obdelavo odpadkov in odlagališča odpadkov. Morebitni kupci takšnih zemljišč bi morali dobiti od lastnikov podatke o preteklih ali trenutnih onesnaževalnih dejavnostih in koncentracijah nevarnih snovi, državni organi pa bi lahko v takšnih primerih zahtevali tudi dodatno kemično analizo tal. Države naj bi imenovale enega ali več pristojnih organov, ki bodo odgovorni za opredeljevanje potencialno onesnaženih in onesnaženih območij ter za vodenje njihovega popisa in seznama. Parlament tudi predlaga opredelitev "onesnaženega območja", kot območja, ker je kot posledica človeške dejavnosti v ali na tleh potrjena prisotnost nevarnih snovi, ki predstavljajo tveganje za zdravje ljudi ali okolja. Izvajanje sanacije tal Najkasneje v sedmih letih po prenosu direktive v svoje nacionalne zakonodaje naj bi države članice pripravile strategije za sanacijo onesnaženih tal. Strategija bo morala opredeliti splošne cilje sanacije, določiti prednostni seznam in časovni načrt izvajanja ter mehanizem za financiranje ukrepov. V petih letih od prenosa direktive naj bi države tudi opredelile prednostna območja, ki potrebujejo posebno zaščito pred degradacijskimi procesi, kot so erozija, zmanjšanje količine organskih snovi, zbijanje tal, zasoljevanje, zemeljski usadi, pogrezanje, dezertifikacija, škodljivi učinki podnebnih sprememb, zmanjšanje biološke raznovrstnosti in zakisljevanje. Območja, bi se objavila in pregledala najmanj vsakih deset let. Kmetijska raba tal Vsaka država članica naj bi glede na vrsto zemljišč lahko določila svojo lastno kmetijsko politiko glede tal in pri tem upoštevala podnebje, značilnosti tal in kmetijstva ter najboljše kmetijske prakse. Države članice naj bi spodbujale izbiro posevkov in metod ali programov pogozdovanja, ki dobrodejno vplivajo na organske snovi v tleh in na rodovitnost tal ter lahko preprečijo zemeljske usade in dezertifikacijo. Države naj bi tudi podpirale kmetijske prakse, ki povečujejo zmogljivost tal za filtriranje in zadrževanje vode ter s tem preprečujejo zbijanje tal in erozijo. Komisija in države naj bi spodbujale raziskave glede funkcij različnih posevkov v odnosu na podnebne spremembe in zajetje ogljika, spodbuja pa naj se tudi uporaba komposta za povečevanje ravni organskih snovi v tleh in proti eroziji. Tematska strategija za varstvo tal Poročilo, ki ga je pripravil Vittorio PRODI (ALDE, IT) in so ga poslanci potrdili že v torek, pa ugotavlja, da poplave, zemeljski plazovi, dezertifikacija in podnebne spremembe vedno bolj vplivajo na kakovost tal. Procesi erozije, onesnaževanja, zasoljevanja in zbijanja tal so velik problem v Evropi, ker pa je regeneracija tal zelo počasna, jih je treba obravnavati kot neobnovljivi vir. Problem postaja še bolj pereč zaradi različnih kmetijskih, gozdarskih in industrijskih praks ter turizma, širjenja mest in gradnje. Vpliva tudi na kakovost vode in zraka, kar ima posledice za biološko raznovrstnost in človekovo zdravje. Analiza Komisije kaže, da so letni stroški degradacije tal v Evropi približno 38 milijard evrov. Parlament se strinja, da je treba temu vprašanju nameniti usklajen pristop na vseh ravneh, od lokalne navzgor, kakor tudi z evropsko strategijo. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive o določitvi okvira za varstvo tal Resolucija Evropskega parlamenta o tematski strategiji za varstvo tal
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0509 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0504 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Mandat za konferenco na Baliju: zmanjšanje toplogrednih plinov za polovico
2007-11-16 - 14:18
Evropski parlament je v četrtek sprejel resolucijo, s katero zahteva, da EU kot cilje konference o podnebnih spremembah na Baliju postavi zmanjšanje toplogrednih plinov za polovico do leta 2050 in oblikovanje svetovnega sistema omejitev ter trgovanja z izpusti CO2. Na konferenci ZN o podnebnih spremembah v začetku decembra naj bi predstavniki držav z vsega sveta sprejeli dogovor o ukrepih za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov po letu 2012, ko se izteče sedanji sporazum iz Kjota. Evropski poslanci so v resoluciji opredelili zahteve, za katere naj bi se na konferenci zavzemali predstavniki EU (povezava na dnu strani).
V razpravi, ki je potekala v sredo zvečer, je sodelovala tudi slovenska poslanka Romana JORDAN CIZELJ (EPP-ED, SI). Poudarila je, da je zavedanje o pomenu zmanjšanja človekovega vpliva na okolje vedno bolj prisotno po vsem svetu, strategije in ukrepe pa sprejemajo tudi države, kjer to vprašanje še nedavno ni bilo prednostno:
"Naj podam le primer Kitajske, ki jo je delegacija Začasnega odbora za podnebne spremembe pred kratkim obiskala in se seznanila s tamkajšnjo situacijo. Čeprav Kitajski kot državi v razvoju po kjotskem protokolu ni potrebno zmanjševati izpustov toplogrednih plinov, se problema segrevanja ozračja zaveda in je že začela ukrepati. Sprejela je nacionalni program o odzivu na podnebne spremembe, v katerem si je med drugim zastavila številne ambiciozne cilje.
Vse to kaže, da Evropa za ohranjanje globalnega vpliva ne sme zaspati na lovorikah. Zato pozivam delegacijo na Baliju, da temu primerno in z enotnim glasom zastopa stališče Evrope v boju proti segrevanju ozračja. Po mojem mnenju bo zadostno zmanjšanje segrevanja možno le, če bomo uspeli vzpostaviti globalen trg z ogljikom. Cena, oziroma denar, je pač izredno učinkovit mehanizem za doseganje ciljev v človeški družbi.
Pri zavzemanju za dogovor o globalnih ukrepih pa ne smemo pozabiti na uresničevanje lastnih ciljev. Vztrajno moramo razvijati svoje politike in še naprej uvajati inovacije v energetskem, transportnem ter drugih sektorjih, ki sicer povzročajo izpuste toplogrednih plinov. Le z učinkovito in uspešno implementacijo doma bomo namreč lahko uspešni pri pogajanjih in pri sodelovanju s tretjimi državami." Resolucija o omejevanju globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – pot do konference o podnebnih spremembah na Baliju in naprej
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0537 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
Šport
Vloga športa v izobraževanju
2007-11-16 - 14:18
Poslanci so v torek podprli poročilo na lastno pobudo o športu v izobraževanju, ki ga je pripravil Pál SCHMITT (EPP-ED, HU). Med ukrepi, ki jih predlagajo državam članicam, je tudi uvedba obvezne telesne vzgoje v šolah in povečanje števila ur tega predmeta, saj je v Evropi več kot 3 milijone otrok s povečano telesno težo. V razpravi, ki je bila na dnevnem redu v ponedeljek zvečer, je sodeloval a tudi slovenska poslanka Ljudmila Novak (EPP-ED, SI) . O pozorila je , da zaradi današnjega načina življenja mnogo otrok preživi veliko časa v zaprtih prostorih in ob računalnikih ter poudarila pomen poročila, da spodbudi k ponovnem razmisleku o vlogi športa v izobraževanju:
"Rada bi opozorila na dva vidika, ki sta bežno omenjena tudi v tem poročilu. Najprej na pomen športne vzgoje za otroke s posebnimi potrebami. Prevladuje težnja, da jih v čim večjem številu integriramo v redne šole. Zaradi različnih potreb teh otrok in mladostnikov pa v rednih šolah ni vedno mogoče zagotavljati ustrezne opreme in obravnave. Po drugi strani pa prav ti otroci potrebujejo posebno pozornost in telesno aktivnost, saj na primer gibalno ovirani otroci veliko časa preživijo v sedečem položaju in potrebujejo zato še več možnosti za gibanje. Zato bi morali pri vključevanju otrok v redne šole zagotavljati ustrezne pogoje tudi za njim prilagojeno telesno aktivnost.
Drugi vidik, na katerega bi želela opozoriti, pa je vloga športnih klubov oziroma vpliv športnih trenerjev na razvoj mladega človeka. Niso pomembni zgolj športni dosežki, ampak tudi zdravje in vzgojno delo z mladimi, kateremu bi morali trenerji v klubih nameniti prav tako veliko pozornosti. Starši namreč želijo zaupati svoje otroke nekomu, ki si ne bo prizadeval zgolj za čim boljši športni dosežek, ampak bo prevzel tudi skrb za njihovo zdravje ter bo hkrati vzgojitelj, zgledna oseba na vseh področjih. Le tako lahko govorimo o pozitivni vlogi športa v življenju mladega človeka." Resolucija o vlogi športa v izobraževanju
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0503 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
Zaposlovanje
Statistični podatki o prostih delovnih mestih
2007-11-16 - 14:18
Predlog uredbe o četrtletnih statističnih podatkih o prostih delovnih mestih v EU, ki ga je parlament z dopolnili potrdil v prvem branju postopka soodločanja, je del izboljšanja kakovosti zbiranja in obdelave podatkov kot enega od pomembnih elementov lizbonske strategije. Obnovljena strategija je leta 2005 na države članice med drugim naslovila poziv, da je treba na trg dela pritegniti več ljudi in ustvariti več delovnih mest, zato pa je treba imeti tudi boljše podatkih o povpraševanju po delovni sili. Četrtletni in letni strukturni podatki o prostih delovnih mestih omogočajo spremljanje in analizo stopnje in strukture povpraševanja po delovni oziroma so kazalec pomanjkanja delovne sile, ozkih grl in neskladij glede na regijo, gospodarski sektor in poklic. Podatki o prostih delovnih mestih so v pomoč nacionalnim organom pri oceni in spremljanju trga dela ter pri odločanju o zaposlovalni politiki. Komisija in Evropska centralna banka rabita četrtletne podatke za spremljanje kratkoročnih sprememb glede na gospodarsko dejavnost, podatki pa so del sklopa glavnih evropskih ekonomskih kazalnikov. Z nacionalnih na evropski sistem Nacionalni podatki o prostih in zasedenih delovnih mestih se od leta 2003 zbirajo na podlagi prijateljskega dogovora. Držav, ki pošiljajo letne podatke z zelo različno ravnjo podrobnosti in slabšo primerljivostjo, je zelo malo, z novo pravno podlago pa bo omogočena priprava usklajenih in visokokakovostnih četrtletnih statističnih podatkov, potrebnih za primerjave med državami članicami, kar bi zagotovilo tudi stalnost in usklajenosti pri zbiranju četrtletnih podatkov. Uredba naj bi predvsem zagotovila usklajeno zbiranja podatkov za zadostitev zahtev uporabnikov na tem področju. Predlog upošteva načela, določena v Evropskem statističnem kodeksu ravnanja, zlasti načelo stroškovne učinkovitosti, in si s posebnimi ukrepi prizadeva za čim večje zmanjšanje obremenitve za podjetja in nacionalne statistične urade. Ker lahko samo Komisija koordinira uskladitev statističnih informacij na ravni EU, medtem ko zbiranje podatkov lahko organizirajo le države članice, je uredba omejena na minimum, ki je potreben za dosego njenega cilja, in se nanaša le na to, kar je nujno. Poleg tega se uredba uporablja neposredno, kar pomeni, da je ni treba prenesti v nacionalno pravo, s tem pa se izogne zamudam, povezanim s prenosom direktiv v nacionalno zakonodajo. Parlament je v četrtek sprejel poročilo, ki ga je pripravil poslanec Alexandru ATHANASIU (PES, RO) in več dopolnil k predlogu uredbe. Med drugim se poslanci zavzemajo, da bi morali statistični podatki razlikovati med prostimi delovnimi mesti za določen in nedoločen čas. Prav tako želijo podrobneje določiti merila za ocenjevanje kakovosti podatkov, vsi podatki pa morali biti tudi javno dostopni na spletnih straneh evropskega statističnega urada Eurostat in spletnem portalu za zaposlitveno mobilnost EURES. Dopolnila k predlogu uredbe so usklajena med Svetom in parlamentom, zato bo nova zakonodaja predvidoma kmalu stopila v veljavo. Financiranje izvajanja bo potekalo v okviru evropskega programa za zaposlovanje in socialno solidarnost – PROGRESS. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o četrtletnih statističnih podatkih glede prostih delovnih mest v Skupnosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0530 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-015-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-016-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-017-SL DOC XML V0//SL
