PISNO VPRAŠANJE E-6096/09
vlaga Romana Jordan Cizelj (PPE)
za Komisijo
(8. december 2009)
Zadeva: Črpanje sredstev programa LIFE+
Varovanje okolja je ena od prednostnih nalog Evropske unije. V ta namen je Evropska komisija ustanovila sklad LIFE III, ki je začel delovati leta 1992. Deloval je do leta 2007, od tedaj naprej pa se je preoblikoval v LIFE+. V preteklem letu je bilo porabljenih več kot 208 milijonov EUR za projekte v programu LIFE+.
Uredba št. 614/2007 UL L 149 z dne 9.6.2007, str. 1. Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu LIFE+ za sorazmerno razdelitev projektov po posameznih državah članicah določa okvirne nacionalne kvote, v okviru katerih se izberejo projekti in dodelijo sredstva, če projekti dosežejo vsaj minimalno število točk. Če je število izbranih projektov za sofinanciranje ene od držav članic manjše od njene okvirne letne kvote, se preostala sredstva dodelijo najboljšim projektom drugih držav članic. Zaskrbljujoče je dejstvo, da je uspešnost držav članic pri pridobivanju teh sredstev zelo različna. V letu 2008 je bila najuspešnejša Belgija, ki je uspešno pridobila kar 206 % nacionalne kvote. Sledi ji Italija s 198 % nacionalne kvote, Grčija s 165 % nacionalne kvote. Na repu razpredelnice so se znašle Malta, Luksemburg, Litva in Irska, ki niso pridobili niti enega projekta. Slovenija je pridobila 19 % nacionalne kvote, čeprav ima največji delež ozemlja, uvrščenega v omrežje Natura 2000, ki je določeno po merilih, obvezujočih za države članice.
Namen programa LIFE+ je financiranje najboljših pobud ali perspektivnih projektov, povezanih z upravljanjem območij Natura 2000. V evropskem interesu je, da se za naravo skrbi skladno in celovito v vsej Evropski uniji. Kljub temu pa izkupiček posameznih držav članic ni sorazmeren. Zato Evropsko komisijo sprašujem: 1.
Ali je Evropska komisija naredila analizo črpanja finančnih sredstev iz programa LIFE+? Če da, kakšne so ugotovitve te analize? 2.
Ali Evropska komisija pozna vzroke, zaradi katerih devetnajst držav članic programa LIFE+ načrpa manj sredstev, kot je predvideno z nacionalnimi kvotami? Kar devet držav članic načrpa manj kot polovico sredstev? 3.
Kako bo Evropska komisija ukrepala, da bo zagotovila večjo uspešnost pri črpanju finančnih sredstev v vseh državah članicah ter s tem zagotovila skladen trajnostni razvoj v vsej EU?