Povzetek zasedanja - Strasbourg, 12. - 15. junij 2006
2006-06-19 - 14:05
Poslanci Evropskega parlamenta se bodo v torek, 20. junija ob 11. uri sestali na izrednem plenarnem zasedanju. Edini točki dnevnega reda bosta predstavitev poročila o Evropskem svetu, ki je bil 15. in 16. junija v Bruslju in izjava predsedujočega Sveta EU, avstrijskega kanclerja Wolfganga SCHÜSSLA, o polletnem predsedovanju Republike Avstrije Evropski unije, ki se izteče 30. junija.
Sicer pa so evropski poslanci na plenarnem zasedanju prejšnji teden v Strasbourgu v ponedeljek, 12. junija popoldne obravnavali predlog direktive o varstvu podzemnih voda in predlog direktive o ocenjevanju in obvladovanju poplav.
Osrednja tema razprave v torek, 13. junija dopoldne je bil 7. okvirni program na področju raziskovanja , popoldne pa je parlament razpravljal o načrtovanju pripravljenosti in odgovora na epidemijo gripe v EU , pravilih o varstvu osebnih podatkov na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja , spremembah pravne podlage za delovanje Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami ter o Evropski izvršilnem nalogu in premestitvah obsojenih oseb znotraj Unije .
Dopoldanski del razprave v sredo, 13. junija, je bil namenjen pripravam na Evropski svet , popoldne pa so predstavniki Sveta EU in Komisije dali izjavi o porastu rasističnega in homofobnega nasilja v Evropi . Med dokumenti, ki so jih poslanci obravnavali sta bili tudi poročilo o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva in poročilo o vzpostavitvi evropskega sistema za vodenje železniškega prometa ERTMS/ETCS .
V četrtek, 14. junija je parlament med drugim potrdil sklep o prevzemu enotne valute v Sloveniji s 1. januarjem 2007 , popoldne pa so bile na dnevnem redu razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države po svetu. 20060608BRI08802
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Evropski poslanci sprejeli program za raziskave in razvoj v višini 50 milijard evrov
2006-06-19 - 14:05
Evropska unija bo za izvajanje 7. okvirnega raziskovalnega program za raziskave in razvoj v prihodnje namenila sorazmerno večji delež proračuna kot doslej. Poslanci so sicer želeli še več sredstev, vendar je dobrih 50 milijard evrov za obdobje 2007-2013 kar precejšnje povečanje glede na prejšnji raziskovalni program. Parlament je med drugim sprejel tudi merila za financiranje dokaj spornih raziskav človeških zarodnih celic. Okvirni raziskovalni program je glavni instrument Evropske unije za financiranje raziskav in razvoja. Prejšnji, 6. program, je imel za 5-letno obdobje proračun v višini 16,27 milijarde evrov, medtem ko prihodnji, 7. okvirni raziskovalni program (FP7) predvideva za 7-letno obdobje sredstva v višini 50,52 milijarde evrov . Predvidena sredstva se bodo tako na letni ravni povišala s povprečno 3,2 milijarde evrov na 7,2 milijarde evrov, kar je znatno povečanje, tudi ob upoštevanju dejstva, da se je Unija razširila na 25 članic, ki imajo 457 milijonov državljanov. Parlament je o predlogu okvirnega programa odločal v prvem branju postopka soodločanja in poročilo poslanca Jerzya BUZEKA (EPP-ED, PL) podprl z večino oddanih glasov.
Proračun
Prvotni predlog finančne perspektive, ki ga je Komisija pripravila leta 2005, je sicer predvideval 72,73 milijarde evrov za okvirni raziskovalni program, vendar je bila ta vsota, tako kot celoten obseg proračunske perspektive, kasneje zmanjšana.
Postavke v proračunu za FP7 so sedaj usklajene z medinstitucionalnim sporazumom o finančni perspektivi za obdobje 2007-2013, sredstva pa so razdeljena na naslednje programe:
1.) Sodelovanje - spodbuja sodelovanje med univerzami, industrijo, raziskovalnimi centri in organi javne oblasti za doseganje vodilnih rezultatov na določenih področjih.
2.) Ideje - predvideva ustanovitev avtonomnega Evropskega raziskovalnega sveta, ki bi podpiral predvsem tako imenovane "pionirske raziskave".
3.) Ljudje - program je namenjen dejavnostim za usposabljanje in karierno napredovanje raziskovalcev - aktivnosti Marie Curie. Program naj bi razvijal in krepil človeški potencial evropskega raziskovalnega sektorja.
4.) Zmogljivosti - raziskovalne in inovacijske zmogljivosti v Evropi naj bi povečali s koordinacijo in razvojem raziskovalne infrastrukture ter podporo regionalnim razvojnim centrom, malim in srednje velikim podjetjem, s tesnejšim povezovanjem znanosti in družbe ter razvojem mednarodnega sodelovanja.
Etična vprašanja
Po torkovi razpravi je parlament na glasovanju podprl predloge odbora za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE), po katerem se iz okvirnega raziskovalnega programa lahko financirajo raziskave človeških izvornih celic, tako odraslih kot zarodkov, vendar v skladu z vsebino znanstvenega predloga in pravnim okvirom držav članic. Glede uporabe človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce strogi postopki izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom držav članic.
Parlament je s tesno večino (255 za, 274 proti, 35 vzdržanih) zavrnil dopolnilo, ki je predlagalo omejitev financiranja raziskav na področju izvornih celic zarodka na celice, ki so bile ustvarjene pred 31. decembrom 2003. Prav tako je zavrnil (238 za, 287 proti, 40 vzdržanih) dopolnilo, ki bi prepovedovalo financiranje uporabe zarodkov in zarodkovih izvornih celic v znanstvenih raziskavah.
Parlamentarci pa menijo, da FP7 ne bi smel financirati:
- raziskovalnih dejavnosti s ciljem kloniranja človeških zarodkov;
- dejavnosti, katerih namen je spreminjanje genske dediščine ljudi in zaradi katerih bi takšne spremembe lahko postale dedne;
- raziskav z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.
Več denarja za mala podjetja, mlade raziskovalce in ženske
Parlament želi, da bi se iz sredstev FP7 več denarja namenilo malim in srednjim podjetjem, mladim raziskovalcem in ženskam v znanstvenih dejavnostih. Vsaj 15 odstotkov sredstev iz programa Sodelovanje naj bi namenili malim in srednje velikim podjetjem, ki naj bi jim tudi olajšali dostop do sredstev za financiranje zagonskih stroškov. Če pa bi bilo za tovrstna sredstva preveč povpraševanja, bi morali najti sredstva s prerazporeditvijo iz drugih instrumentov FP7.
Poslanci želijo tudi več spodbud za mlade raziskovalce ob začetku njihove poklicne ali akademske kariere, da bi preprečili "beg možganov" in, da bi se v raziskovalne vode podalo več žensk.
Dejanska avtonomija Evropskega raziskovalnega sveta
Poslanci podpirajo ustanovitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) kot organa, ki bi podpiral "pionirske raziskave", vendar vztrajajo, da ostane popolnoma avtonomna institucija. V začetku delovanja naj bi bil evropska agencija in bi se po krajšem prehodnem obdobju preoblikoval v neodvisno ustanovo. Komisija naj zato parlamentu in Svetu EU v okviru postopka soodločanja predstavi predlog, po katerem naj bi bil ERC stalna, pravno neodvisna struktura.
Najkasneje leta 2008 bi morali izvesti neodvisno revizijo struktur in mehanizmov ERC, ki bi se nato po potrebi spremenili. Stroški za osebje in administrativne dejavnosti ERC pa naj ne bi presegli 3 odstotke njegovega proračuna.
Prednostne naloge 7. okvirnega raziskovalnega programa
Odbor je glede devetih tematskih področij, ki so opredeljena v predlogu Komisije, dodal vrsto dopolnil. Poslanci se sicer strinjajo z izbranimi področji, želijo pa še razširiti in natančneje opisati opredelitve, ki jih je dala Komisija. Za vsako področje bi dodali še dejavnosti, ki bi morale dobiti podporo iz evropskih sredstev. Prednostni tematski področji bi morali biti zdravje in energetika , pri čemer naj bi za energetiko namenili 2,4 milijarde evrov , od česar bi morali približno dve tretjini teh sredstev usmeriti v raziskave na treh področjih obnovljivih virov energije ter v energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo.
Predlagajo tudi razdelitev postavke varnost in vesolje v dve ločeni postavki. Deset predlaganih področij znotraj FP7 je:
- zdravje;
- prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;
- informacijska in komunikacijska tehnologija;
- nanotehnologije, materiali in nove tehnologije proizvodnje:
- energetika;
- okolje (vključno s podnebnimi spremembami);
- transport (vključno z aeronavtiko);
- socio-ekonomske in humanistične študije;
- varnost;
- vesolje.
Revizija
Parlament zahteva stalne in sistematične revizije delovanja okvirnega programa. Po njihovem mnenju samo ena revizija - leta 2010 - ne bi bila dovolj, ampak bi morali namesto nje izvesti vsaj dve vmesni oceni izvajanja programa (2009 in 2011). Še posebej pri etičnih vprašanjih bi morali v drugi fazi FP7 raziskovalna področja vnovič preučiti v luči novih znanstvenih odkritij.
Okvirni program Euratom
Parlament v postopku posvetovanja s 457 glasovi za, 97 proti in 22 vzdržanimi glasovi sprejel tudi 7. okvirni programu Euratoma za jedrske raziskave in usposabljanje (2007-2011). Proračun za ta program naj bi znašal 2,75 milijarde evrov - prvotni predlog Komisije iz leta 2005 je zanj predvideval 3,1 milijarde evrov. Zakonodajna resolucija o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in usposabljanje (2007 do 2011) Zakonodajna resolucija o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0266 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0265 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Evro
Parlament podprl širitev evroobmočja na Slovenijo s 1. januarjem
2006-06-19 - 14:05
Evropski poslanci so v četrtek postopku posvetovanja z 490 glasovi za, 13 proti in 63 vzdržanimi glasovi podprli predlog odločbe Sveta EU o uvedbi enotne valute v Sloveniji s 1. januarjem 2007. Slovenija je 2. marca 2006 je zaprosila Komisijo in Evropsko centralno banko (ECB) za oceno v skladu s členom 122(2) Pogodbe o ES, ali izpolnjuje pogoje za polno vključitev v ekonomsko in monetarno unijo. Komisija in ECB sta 16. maja 2006 objavili svoji konvergenčni poročili in Komisija je Sloveniji predlagala, da uvede evro januarja 2007.
Poročili Komisije in ECB kažeta, da Slovenija izpolnjuje konvergenčne kriterije, določene v Pogodbi in v protokolu o členu 121 Pogodbe: visoka stopnja stabilnosti cen, proračunsko stanje brez čezmernega primanjkljaja, najmanj dveletno članstvo v mehanizmu deviznih tečajev II in upoštevanje normalnih meja nihanja, konvergenca dolgoročnih obrestnih mer, skladnost pravnega sistema z maastrichtsko pogodbo, neodvisna centralna banka in gospodarska konvergenca.
Parlament meni, da je Slovenija dosegla visoko stopnjo trajnostne gospodarske konvergence in brez zadržkov izpolnjuje pogoje za uvedbo evra januarja 2007. Edino dopolnilo v poročilu, ki ga je pripravil poslanec Werner LANGEN (EPP-ED, DE) , je poziv državam članicam, naj Komisiji omogočijo, da oceni skladnost z maastrichtskimi kriteriji na osnovi jasnih, tekočih, zanesljivih in visokokakovostnih podatkov.
Dokončno odločitev o vstopu Slovenije v evroobmočje bo, potem ko bo o širitvi evroobmočja te dni v Bruslju razpravljal tudi Evropski svet, na svojem zasedanju 11. julija sprejel Svet finančnih in gospodarskih ministrov držav članic Evropske unije.
Dodatne informacije o evru in načinih uvajanja skupne valute so na voljo na strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/transition/future_enlargement.htm .
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o uvedbi enotne valute v Sloveniji 1. januarja 2007
SL
1
A
http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/transition/future_enlargement.htm
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0268 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Prihodnost unije/Evropska integracija
Poslanci želijo od Evropskega sveta jasne predloge glede ustavnega procesa
2006-06-19 - 14:05
Parlament je pozval predsednike držav in vlad Evropske unije, naj na v Bruslju pripravijo jasen predlog, kako naj bi v drugi polovici leta 2007 stekel proces glede sprejemanja Pogodbe o ustavi za Evropo. Poslanci se strinjajo, da naj se "obdobje za razmislek" podaljša do sredine prihodnjega leta, da bi lahko predloge in končne rešitve nato sprejeli najkasneje do prihodnjih evropskih volitev. Evropski parlamentarci z resolucijo o naslednjih korakih v obdobju za razmislek, ki so jo sprejeli z 347 glasovi za, 212 proti in 70 vzdržanimi glasovi , potrjujejo svojo zavezanost ustavni ureditvi razmerij v Evropski uniji najkasneje do leta 2009. Po mnenju parlamenta naj bi Evropski svet pozval Francijo in Nizozemsko, ki sta lani na referendumih zavrnili ratifikacijo ustavne pogodbe, da predstavita svoje predloge o možnostih za nadaljevanje procesa. Komisijo pa poslanci pozivajo, naj pripravi politični koledar za nadaljevanje razprave. Poslanci svarijo pred poskusi razveljavitve skupnega sporazuma, doseženega leta 2004, saj bi to povzročilo resen dvom o političnem projektu Evrope in predstavljalo nevarnost oslabljene in razcepljene Unije. Zato tudi nasprotujejo postopnemu izvajanju delov dogovora o ustavnem paketu kot tudi takojšnjemu oblikovanju jedrnih skupin nekaterih držav članic, da bi se na ta način izognili ustavnemu procesu za Unijo kot celoto. Resolucija še poziva Komisijo, naj pripravi študijo o morebitnih stroških, ki bodo nastali, če ustavna pogodba ne bo začela veljati s 1. novembrom 2006, kot je načrtovano. Na podlagi zaključkov medparlamentarnega srečanja 8. in 9. maja v Bruslju pa predlaga tudi nadaljevanje medparlamentarnega dialoga o ustavnem procesu. Resolucija Evropskega parlamenta o naslednjih korakih v obdobju razmisleka in analize o prihodnosti Evrope
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0263 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Evropski svet
Resolucija o vključevanju Bolgarije in Romunije v EU
2006-06-19 - 14:05
Dan pred začetkom Evropskega sveta v Bruslju je Evropski parlament sprejel skupno resolucijo, s katero voditelje držav in vlad članic Unije poziva, da podprejo vstop Bolgarije in Romunije s 1. januarjem 2007, če bosta izpolnili vsa merila za članstvo. Poslanci ugotavljajo, da je pristop Bolgarije in Romunije 1. januarja 2007 skupen in javno izražen cilj Evropske unije, ob čemer Komisija opaža, da sta državi od zadnjega poročila Komisije dosegli bistveno izboljšanje. Sicer napredek na nekaterih področjih še vedno ni popolnoma zadovoljiv in pristopnici morata sprejeti takojšnje ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti, da bosta lahko 1. januarja pristopili k Evropski uniji. Parlament pozdravlja, ker Komisija ne bo spremenila datuma pristopa obeh držav pod pogojem, da bosta sprejeli potrebne ukrepe za odpravo nerešenih vprašanj in sprejema priporočila Komisije o nadaljnjih postopkih za dokončno določitev datuma. Evropski svet bi moral po mnenju Evropskega parlamenta na vrhu 15. in 16. junija potrditi podporo pristopu Bolgarije in Romunije k EU 1. januarja 2007, če bosta pripravljeni. Parlament tudi poudarja, da morata obe državi še naprej utrjevati tekoče reforme njunih pravosodnih sistemov s povečevanjem preglednosti, učinkovitosti in nepristranskosti sodne oblasti ter doseči nove pomembne rezultate na področju boja proti korupciji, s posebnim poudarkom na boju proti organiziranemu kriminalu v primeru Bolgarije. Poslanci se strinjajo, da je izredno pomembno sprejeti vse potrebne ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi ter močno povečati stopnjo socialne vključenosti romskih skupnosti, predvsem na področju stanovanj, zdravstva, izobraževanja in nezaposlenosti. Vladi obeh držav se morata zavedati, da je treba v celoti izkoristiti preostanek časa in doseči konkreten napredek pri izpolnjevanju zahtev za dosego polnopravnega članstva do konca leta. K doseganju teh ciljev se morajo osredotočiti in zavezati vse politične sile, ne le vladni partnerji v Bolgariji in Romuniji. Parlament se sicer zaveda, da bo odločitev o sprejemu posamezne države sprejeta na podlagi njenih lastnih zaslug in dosežkov, vendar bi pozdravil pristop Bolgarije in Romunije k Evropski uniji skupaj na isti dan na podlagi dosedanjih dosežkov kot tudi na podlagi prizadevanj za doseganje nadaljnjega napredka v naslednjih nekaj mesecih. Politične skupine še pozivajo Komisijo, naj državama nujno zagotovi čim bolj jasno vodenje glede pričakovanih rezultatov, da bosta upoštevali njene pomisleke in da bo za zagotovitev konkretnih izboljšav na teh področjih namenjenih čim več sredstev Unije, svoje pa morajo storiti tudi države članice, ki naj postopek ratifikacije za pristop Bolgarije in Romunije zaključijo v predvidenem roku. Resolucija Evropskega parlamenta o pristopu Bolgarije in Romunije (Evropski svet 15. in 16. junij 2006)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0262 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Resolucija o razmerah v ameriškem zaporu Guantanamo
2006-06-19 - 14:05
Evropski parlament je v torek z veliko večino sprejel resolucijo o razmerah v ameriškem zaporu v pomorskem oporišču Guantanamo na Kubi. Zaradi dogodkov minuli konec tedna, ko so trije zaporniki v Guantanamu naredili samomor, je bilo besedilu dodano dopolnilo, s katerim parlament opozarja, da je to še povečalo mednarodno zaskrbljenost zaradi razmer v zaporu. Skupna resolucija, ki so jo pripravile politične skupine Evropske ljudske stranke, socialdemokratov, liberalcev in demokratov (ALDE), Zelenih in Evropske združene levice (GUE/NGL), ponovno poziva ameriško administracijo, naj zapre zapor, ter vztraja, da se z vsakim zapornikom ravna v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in da se mu, če je obtožen, s nemudoma zagotovi pravično in javno zaslišanje pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem ali mednarodnim sodiščem. Parlamentarci od oblasti ZDA zahtevajo, naj upoštevajo priporočila odbora Združenih narodov proti mučenju in naj zagotovijo, da se ne uporabljajo "posebne tehnike zasliševanja" ter omogočijo neoviran dostop do zapornikov tako organom ZN kot mednarodnim organizacijam za človekove pravice. Parlament sicer ugotavlja, da si ameriška vojska prizadeva za izboljšanje pogojev za zapornike, vendar meni, da to ne rešuje pravega problema - resnično zaskrbljujočih kršitev pravne države, mednarodnega prava in standardov človekovih pravic. Poslanci tudi pozivajo ameriške oblasti, naj zagotovijo takojšnjo, temeljito in neodvisno preiskavo vseh trditev o mučenju ali drugih vrstah slabega ravnanja, pojasnijo pa naj tudi, ali so bili v Guantanamu zaprti tudi mladoletniki oziroma, če so morda še vedno tam zaprti v nasprotju s Konvencijo ZN o pravicah otroka. Od predstavnikov EU pa parlamentarci zahtevajo, naj imajo na srečanju na vrhu s predsednikom ZDA enoten pristop in vzpostavijo skupno akcijo za poziv ameriškim oblastem, da zaprejo zapor v Guantanamu in delujejo v skladu z mednarodnim pravom glede ravnanja z zaporniki. Resolucija Evropskega parlamenta o položaju zapornikov v Guantanamu
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0254 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Resolucija o stopnjevanju rasističnega in homofobičnega nasilja v Evropi
2006-06-19 - 14:05
Evropski parlament je v četrtek, po razpravi, ki je bila v sredo popoldne, sprejel resolucijo, s katero obsoja najnovejše pojave nasilnega rasizma in homofobije ter poziva države članice k učinkovitejšemu ukrepanju. Besedilo so poslanci izglasovali z 301 glasom za, 161 proti in 102 vzdržanimi glasovi. Resolucijo so skupaj predlagale politične skupine socialdemokratov, liberalcev in demokratov (ALDE), Zelenih in Evropske združene levice (GUE/NGL). Parlamentarci strogo obsojajo vse rasistične napade in izražajo svojo solidarnost z vsemi žrtvami tovrstnih napadov in njihovimi družinami ter pri tem navajajo najnovejše primere nasilja: - Naklepen umor, ki ga je zagrešil mladi Belgijec, desničarski skrajnež 12. maja 2006 v Antwerpnu nad črnko malijske narodnosti in belgijskim otrokom (ki mu je bila varuška), isti skrajnež je nekaj trenutkov pred tem hudo ranil žensko turške narodnosti, ko jo je skušal umoriti. - Umor 16-letnega dečka januarja 2006 in 17-letnega dečka aprila 2006 v Bruslju. Pri tem parlament izraža svoje ogorčenje nad nekaterimi medijskimi spremljanji teh umorov, ki včasih vodijo v neutemeljeno kriminalizacijo celotnih skupnosti v očeh širše javnosti. - Posilstvo, mučenje in umor Ilana Halimija februarja 2006 v Franciji, ki ga je izvedla tolpa 22 oseb različnega porekla. Parlament izraža svojo globoko zaskrbljenost glede antisemitskih dimenzij tega zločina. - Umor Chaïba Zehafa marca 2006 v Franciji zaradi njegove etnične pripadnosti. - Brutalni napad na nemškega državljana etiopskega porekla, Kevina K, v kraju Poemmelte v zvezni deželi Sachsen-Anhalt 9. januarja 2006 zlasti zaradi njegove rasne pripadnosti. - Grozljivo mučenje in umor transseksualca Gisberta v portugalskem mestu Porto, ki ga je zagrešila skupina mladoletnikov. Parlament poziva portugalske oblasti, da storijo vse, kar je v njihovi moči, da kaznujejo odgovorne in se borijo proti nekaznovanju storilcev v primeru tega in drugih zločinov. - Napad na Michaela Schudricha, poljskega velikega rabina, ki se je zgodil v Varšavi, kot tudi izjave vodilnega člana poljske politične stranke Združenje poljskih družin (Liga Polskich Rodzin), ki je ob shodu za strpnost in enakost pozival k nasilju nad lezbijkami, geji, biseksualci in transseksualci. - Napad, žrtev katerega je bil v soboto, 8. aprila 2006, v kraju Castellar del Vallés v Španiji Portugalec gvinejskega izvora Fernando Ujiguilete, ki je zaradi tega rasističnega napada preživel več dni v bolnišnici. - Porast rasističnega nasilja, vzklikov in napevov pripadnikov neonacistične miselnosti na nogometnih stadionih. Parlament pozdravlja dejstvo, da se je množičnih demonstracij v Antwerpnu in Parizu, katerih namen je bil izraziti zgroženost javnosti ob teh dogodkih in javno podporo v boju proti rasizmu, ksenofobiji in antisemitizmu, udeležilo na tisoče ljudi. Pozdravlja tudi demonstracije za strpnost na Poljskem, zlasti izraženo toplo dobrodošlico letošnji Paradi ponosa (Gay Pride Parade) v Varšavi. Ob tem so poslanci močno zaskrbljeni zaradi stopnjevanja rasistične, ksenofobične, antisemitske in homofobične nestrpnosti na Poljskem, ki jo deloma spodbuja Radio Maryja, ki ga zaradi antisemitske usmerjenosti kritizira tudi Vatikan. Menijo, da bi EU morala sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi izrazila svojo zaskrbljenost in sprožila vprašanje sodelovanja Združenja poljskih družin v vladi, saj njeni voditelji spodbujajo ljudi k sovraštvu in nasilju. Parlament zato opozarja Poljsko na njene zaveze in obveznosti, ki izhajajo iz Pogodb, zlasti iz člena 6 Pogodbe EU, in na možne sankcije v primeru neizpolnjevanja ter s tem v zvezi poziva poljsko vlado, da vnovič obravnava ukinitev Urada pooblaščenca za enak položaj in zahteva od Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, da opravi raziskavo o stopnjevanju rasizma, ksenofobije in homofobije na Poljskem, ter poziva Komisijo, da preveri, ali so ukrepi in izjave poljskega ministra za šolstvo v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji. Parlament poziva institucije Evropske unije, države članice in vse evropske demokratične politične stranke, da obsodijo vsako dejanje nestrpnosti ali spodbujanja k rasnemu sovraštvu kot tudi vsako dejanje nadlegovanja ali rasističnega nasilja. Poslanci obžalujejo, ker v več državah članicah narašča podpora ekstremističnim strankam in skupinam z jasnim ksenofobičnim, rasističnim, antisemitskim in homofobičnim programom, od katerih so nekatere nedavno prišle na oblast na Poljskem, ter poudarja potrebo po reševanju tega pojava v samem nastanku, npr. družbena marginalizacija, izključenost in nezaposlenost. Parlament tudi poziva vse države članice, da vsaj predvidijo možnost ukinitve javnega financiranja političnih strank, ki ne spoštujejo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države, kot je določeno v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije, ter poziva tiste, ki že imajo to možnost, naj jo nemudoma izkoristijo. Poslanci še pozivajo države članice, da začnejo s kampanjami in projekti na vseh ravneh in v vseh sektorjih, zlasti v sredstvih javnega obveščanja in šolah, da bi spodbujali kulturno raznolikost kot obliko bogastva in ekonomske dinamike, enakost spolov, boj proti diskriminaciji, strpnost, dialog in integracijo, na primer v okviru evropskega leta enakih možnosti za vse (2007) in medkulturnega dialoga (2008). Države članice bi morale tudi nameniti ustrezno pozornost boju proti rasizmu, seksizmu, ksenofobiji in homofobiji tako v medsebojnem odnosu kot v dvostranskih odnosih s tretjimi državami. Parlament tudi poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem protidiskriminacijske politike skupaj s svojo nastajajočo politiko integracije in meni, da je za doseganje enakosti potrebno nameniti posebno pozornost integraciji in drugim nezakonodajnim ukrepom, kot je spodbujanje vzajemnega delovanja in sodelovanja. Razprava o primerih rasističnega nasilja v Evropi je potekala v sredo, 14. junija 2006. Stališča predstavnikov političnih skupin Patrick GAUBERT (EPP-ED, FR): "EU temelji na določenih vrednotah človeškega dostojanstva, svobode, solidarnosti, in države članice so se odločile podpirati te vrednote. Vsak dan smo priča nestrpnosti, zato se moramo lotiti tega vprašanja in javno povedati, da rasizem ni sprejemljiv. Homofobno, rasistično in antisemitsko nasilje moramo odločni obsoditi, saj molk pomeni, da ga sprejemamo. A potrebna je politična volja in vlade morajo nuditi zgled ter doseči napredek pri boju za enakost in spoštovanje drugačnosti.(...) Boj proti rasizmu in homofobiji ni boj le desnice ali levice in sodelovati moramo skupaj." Martin SCHULZ (PES, DE): "Ko sem bil pred 12 leti izvoljen v Evropski parlament, ne bi verjel, da bomo morali danes še enkrat razpravljati o tem, se boriti s ksenofobijo, vprašanji verske, seksualne nestrpnosti, problematiko manjšin. Demokratične sile z levice in desnice, ki so stali ob zibelki EU, so vedeli, zakaj moramo imeti nadnacionalno rešitev za končanje konfliktov ob koncu prve polovice 20. stoletja. Spomniti se je treba, kaj je pripeljalo v katastrofo prve in druge svetovne vojne, fašizma in tudi stalinizma: nespoštovanje invalidov, spolno drugače usmerjenih, ljudi, ki so jih stigmatizirali kot sovražnike le zato, da bi kanalizirali splošno nezadovoljstvo, jih imeli za grešne kozle. Požigalci prve polovice 20. stoletja so bili ljudje rasnega in verskega sovraštva. Kot protiutež smo postavili evropske vrednote. Kar nas povezuje, je želja organizirati družbo, ki hoče biti taka, da ima v njej vsak svoje mesto - človek bele in črne polti, isto ali drugače spolno usmerjen. Mi ne smemo uporabiti rasnih argumentov v političnih razpravah." Sophia in't VELD (ALDE, NL): "Povsod po Evropi je na pohodu nestrpnost, tudi moja država ni izjema. Pozdravljam demonstracije proti temu in dodajam, da strpnost in nediskriminacija niso notranje zadeve držav. Evropska unija je skupnost vrednot in če smo res to, moramo o tem govoriti na evropski ravni, članice se ne morejo skrivati. Unija potrebuje ambiciozno strategijo, da bo postala svetovni prvak na področju človekovih pravic, enako kot želimo na področju gospodarstva. Biti moramo pogumni, da interveniramo v takih primerih." Jean Verts LAMBERT (Zeleni/EFA, UK): "Seznam primerov v resoluciji je žalosten, a žal ni popoln. Lahko bi dodali tudi nedavne uboje mladeničev v Veliki Britaniji in dejstvo je, da nobena članica ni imuna za to sovraštva. Ne bi pa smeli umikati imen držav članic s seznama. Pogumno smo se lotili Guantanama in enako pogumno se moramo lotiti tega, čeprav je veliko teže biti pogumen, ko gre za lastno državo. Dejstvo je, da imajo ljudje na območju Evropske unije pravico do mirnega, spodobnega življenja." Vittorio AGNOLETTO (GUE/NGL, IT): "Homofobni napadi po Evropi so znak demokratične krize, s katero se mora parlament nemudoma soočiti, posebno ko gre za dogodke kot so se zgodili na Poljskem. Vlada skrajne desnice, ki omejuje pravice homoseksualcev, bi se morala zavedati, da je takšno ravnanje v nasprotju s samimi načeli članstva v Uniji. Zadnja parada ponosa homoseksualcev je lahko potekala le zaradi predhodnega pritiska EU. Poljska vlada naj se zaveda, da lahko moja politična skupina zahteva tudi sankcije zaradi kršenja temeljnih načel in osnovnih demokratičnih načel iz 7. člena Pogodbe o EU, če se bodo homofobni napadi nadaljevali. Okvirni dogovor iz leta 2001 o rasizmu in ksenofobiji je potrebno razširiti tudi na področje homofobije, to je pravna kategorija, ki v Franciji in Belgiji že obstaja. Opažamo ravnodušnost Avstrije glede tega vprašanja - morda zato, ker je neofašistična Haiderjeva stranka del dunajske vlade, ki zato na to področje ne posega. Upam, da bo dala Finska dala nov zagon za spopad s temi strahovi." Wojciech ROSZKOWSKI (UEN, PL): "Pravica zahteva razmislek. Rasizem in ksenofobija, nestrpnost do muslimanov ali kristjanov so obžalovanja vredna dejanja. Previdni pa moramo biti, ko v političnem merilu enačimo ta dejanja. Resolucija vključuje preveč tovrstnih posploševanj. Govora je o rasizmu in homofobiji ter islamofobiji - gre pa za razliko med političnimi in verskimi prepričanji." Bogdan PEK (IND/DEM, PL): "Ta razprava in resolucija lahko privedeta do trenda boja proti različnim oblikam rasizma in preganja manjšin. Vendar pa to ne more biti še en vidik boja evropske levice proti desno usmerjenim političnim strankam in državam, kjer vlada desnica. Zato protestiram proti 4. členu resolucije, kjer sta Poljska ter rasistična, ksenofobična, antisemitska in homofobična nestrpnosti vrženi v isti koš. Tisočletna zgodovina Poljske kaže, da je najbolj strpna država v Evropi, država, ki si ne bo nikoli dovolila, da se jo nekaznovano blati, zato protestiramo proti tem levičarskim blodnjam." Maciej Marian GIERTYCH (NI, PL): " Poslanec Schulz in njegovi prijatelji socialisti so na Poljskem skupaj s postkomunisti začel podpirati homoseksualce. Poznate kakšen konkreten primer? Zakaj torej toliko hrupa? Stranka Združenje poljskih družin je pozvala k strpnosti. Parlament se bo osmešil s tem, da trdi neresnice. Za časa postkomunistične vladavine je policija varovala homoseksualne parade in demonstracije, danes pa se mi borimo proti nemoralnemu obnašanju. Ne moremo se strinjati s Schulzem, kaj je moralno. Naj se najprej loti svoje države - spomnim se nestrpnosti Nemcev do Poljakov v času druge svetovne vojne." V razpravi je sodelovala tudi slovenska poslanka Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI) , ki je dejala, da smo homofobijo opredelili kot iracionalni strah pred drugačnostjo, pred nečim, česar ljudje ne poznajo oziroma nočejo spoznati, opira pa se na zakoreninjene predsodke: "Pri homofobiji smo soočeni s tradicionalnimi predsodki, ki jih neredko spodbujajo javna občila, zlorabljajo pa tudi populistični politiki. Gre za širok spekter dejanj, od sovražnega govora in hujskanja proti drugačnim, do pozivom k diskriminaciji ožigosanih ljudi, pa do dejanske pravne neenakopravnosti. Občasno imajo taki politiki dokaj široko podporo, zlasti še, če homofobijo povežejo z nacionalnim šovinizmom, versko gorečnostjo, prezirom do narodnih manjšin. Prav zato ker se ideje, zlasti o poslabšanih gospodarskih razmerah lahko širijo kot požar, je naša dolžnost opozoriti na protipravnost homofobnih in rasističnih ravnanj." Resolucija Evropskega parlamenta o porastu rasističnega nasilja in homofobije v Evropi
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0273 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Podpora predlogu o premestitvah obsojencev znotraj EU
2006-06-19 - 14:05
Evropski poslanci so v sredo v postopku posvetovanja s 484 glasovi za, 53 glasovi proti in 9 vzdržanimi glasovi potrdili pobudo Avstrije, Finske in Švedske o sprejetju okvirnega sklepa Sveta EU o evropskem postopku za premestitev obsojenih oseb med državami članicami Evropske unije. Namen pobude o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, ki predvidevajo zaporne kazni, je pospešiti postopek premeščanja obsojenih oseb v določeno državo, s katero je ta oseba nekako povezana ter za katero se meni, da se tam lahko doseže najboljša družbena rehabilitacija. Sklep naj bi zagotovil hiter mehanizem, da država članica, katere državljan je ta oseba, v kateri ima zakonito stalno prebivališče ali s katero ima tesne vezi, prizna in izvrši kazenske sankcije, vključno z odvzemom prostosti ali varnostnimi ukrepi (v primeru neprištevnosti ali zmanjšane kazenske odgovornosti), ki jih je tej osebi izreklo sodišče druge države članice. Po mnenju poročevalca Ioannisa VARVITSIOTISA (EPP-ED, GR) pomeni mehanizem krepitev vzajemnega priznavanja sklepov v kazenskih zadevah spodbujanje vzajemnega zaupanja med nacionalnimi sodnimi organi ter razvoj povezovalne politike v kazenskih zadevah s strani Unije za učinkovit boj proti vsem oblikam težjih kaznivih dejanj, zlasti z določanjem minimalnih kazenskih sankcij. Dokument zajema spremembe, ki so nastale med sestanki delovne skupine Sveta EU in med drugim predvideva, da morajo biti o premestitvah obsojencev ter spremljajočih postopkih poleg njih samih obveščene tudi njihove žrtve. Za premestitev samo pa naj obsojenčevo soglasje ne bi bilo potrebno, vendar je ta del predloga še predmet pogajanj med državami članicami. Tovrstni postopki premestitev bi prišli v poštev v primerih 32 različnih kaznivih dejanj, ter v primerih, ko je dolžina določene kazni najmanj tri leta, od česar mora obsojenec vsaj 6 mesecev kazni prestati v državi, kjer je bil obsojen. Država, v katero bi bil obsojenec premeščen, ne bi mogla sprejeti njegove pomilostitve brez soglasja države, kjer je bil obsojen. Svet EU namerava sklep dokončno sprejeti med finskim predsedovanjem v drugi polovici letošnjega leta, za sprejem pa je potrebno soglasje vseh držav članic EU. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o evropskem izvršilnem nalogu in premestitvi obsojenih oseb med državami članicami Evropske unije
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0256 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami
2006-06-19 - 14:05
V sredo je parlament med drugim v prvem branju postopka soodločanja podprl predlog spremembe pravne podlage za delovanje Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami v Lizboni. Komisija predlaga preoblikovanje dokumenta o ustanovitvi centra iz leta 1993 in kasnejših dopolnil v enotno besedilo ter nekaj posodobitev. Z večino sprejetih dopolnil, ki jih je v svojem poročilu predlagala poslanka Frieda BREPOELS (EPP-ED, BE) iz odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj bi se predvsem povečala vloga parlamenta, sicer pa bistvo predloga Komisije ostaja nespremenjeno. Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami je predvsem središče za zbiranje in nadaljnje posredovanje informacij o stanju na področju problemov z drogami v Evropski uniji. Njegov namen je zbiranje, analiza in širjenje objektivnih, zanesljivih in primerljivih informacij o drogah in zasvojenosti z drogami v EU, na tak način pa naj bi oblikoval jasno, na dokazih utemeljeno sliko stanja na področju drog na evropski ravni. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0257 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Boljše usklajevanje bo zmanjšalo nevarnost tveganja poplav
2006-06-19 - 14:05
V Evropi kar štiri petine vseh rek teče čez ozemlje več držav, zato poslanci pozivajo članice, da izboljšajo svoje usklajevanje pri ocenjevanju in obvladovanju poplav. Predlog direktive, ki je v prvem branju z določenimi dopolnili dobil podporo parlamenta, se osredotoča predvsem na potencialno nevarnost poplav in predvideva vzpostavitev zemljevidov tveganja, sami ukrepi pa bodo v pristojnosti držav članic. Poslanec Richard SEEBER (EPP-ED, AT) iz odbora za okolje v svojem poročilu ugotavlja, da so poplave najpogostejše naravne nesreče v Evropi. V letih 2002 in 2005 so na najbolj prizadetih področjih zahtevale smrtne žrtve, evakuacijo prebivalstva ter povzročile veliko škodo na stanovanjskih zgradbah in infrastrukturi. Samo deževje v avgustu 2005 je zahtevalo več kot 70 človeških življenj. Znanstveno je dokazano, da se pogostost in intenzivnost padavin povečujeta zaradi več dejavnikov, ki so povezani s človekovo dejavnostjo: - intenzivna urbanizacija, predvsem na ogroženih območjih (širitev urbanih površin in cest, spremembe rečnih tokov, nepremišljena pozidava poplavnih površin); - krčenje gozdov, zlasti dovoljena sečnja v dolinah zaradi gradnje počitniških hišic ter industrijskih in poslovnih območij na poprej gozdnatih bregovih rek v gorskem svetu; - intenzivno kmetijstvo, ki mu očitajo izpiranje vrhnje plasti tal, krčenje travniških in poplavnih površin, pozidavo pašnikov oz. setev pomladanskih kultur; - erozija tal. Evropska komisija je po poplavah leta 2002 v akcijskem programu EU za poplave predložila, da je treba v tem okviru med drugim izboljšati raziskovanje in obveščenost. Sledilo je sporočilo Komisije o obvladovanju nevarnosti poplav z analizo in predlaganimi usklajenimi ukrepi. Eden od ukrepov je tudi predlagana direktiva o ocenjevanju in obvladovanju poplav, katere poglavitni cilj je zmanjšati in obvladovati tveganja zaradi poplav, ki ogrožajo zdravje ljudi, okolje, infrastrukturo in gospodarstvo. Obveznosti po tej direktivi so omejene na predhodno presojo tveganja poplav ter pripravo zemljevidov poplavnih območij ter načrtov za obvladovanje tveganja poplav. S predhodno oceno tveganja naj bi se zagotovila izključitev področij brez tveganja poplav, s čimer je mogoče zmanjšati stroške npr. za kartiranje. Poleg tega morajo imeti države članice zaradi izvajanja direktive kar najmanj administrativnih in tehničnih stroškov. Eden najpomembnejših vidikov je zagotavljanje podaljšane veljavnosti - to pomeni, da države članice lahko uporabijo že zbrano gradivo o varstvu pred poplavami. Parlament predlaga razširitev definicije ogroženih področij, tako da bi med njih vključili tista zemljišča, kjer obstaja poplavno tveganje, ne le nevarnost poplav. Gre za območja, ki so lahko izpostavljena eroziji in poplavam zaradi rečnih nanosov. Prejšnje definicije tveganja so se večinoma omejevale na območja obalnih poplav, praksa pa je pokazala, da je večina poplav v rečnih dolinah. Poslanci vztrajajo, da direktiva upošteva pomen okolja in ohranjanja okoljskih ciljev, ki jih postavlja evropska zakonodaja. Poleg ocenjevanja in obvladovanja tveganja poplav naj bi zmanjšali tveganja, ki ogrožajo človeško zdravje, okolje in gospodarske dejavnosti. Poročilo ugotavlja, da poplave same po sebi ne predstavljajo grožnje za okolje - tveganje se pojavi ob poškodbah lastnine, predvsem zgradb, in ob izpustih nevarnih kemikalij. Ker je med cilji direktive tudi obvladovanje tveganja poplav, bi morale države članice pripraviti zemljevide tveganja poplav, kjer bi bila označena poplavna območja ob porečjih večjih rek in njihovih pritokov ter na obalnih območjih. Članice lahko uporabijo tudi že obstoječe zemljevide, če so v skladu z direktivo, da bi se tako izognile nepotrebnim dodatnim stroškom. Zemljevidi naj bi vsebovali tudi podatke o napravah in skladiščih, ki bi v primeru poplav lahko povzročila škodo okolju. Zemljevide poplavnih območij pa bi države lahko uporabile tudi za postopno odpravo neposrednega ali posrednega subvencioniranja, katerega učinek je povečevanje tveganja poplav. Kjer si porečja ali obalna območja delita dve ali več držav članic, bi morale te sodelovati pri izvajanju direktive in se uskladiti glede ravni varovanja pred poplavami, kar je še posebej pomembno v državah, ki ležijo nizvodno poplavnih rek. V primeru porečij, ki segajo v tretje države, bi se morale članice z njimi povezati za učinkovito izvajanje direktive na območju celotnega toka reke. Parlament še predlaga, da bi načrti za obvladovanje tveganja poplav morali predvidevati tudi ukrepe in ocene za reševanje ter sanacijo, pri njihovi pripravi pa naj bi upoštevali tudi vpliv podnebnih sprememb. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o ocenjevanju in obvladovanju poplav
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0253 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Varovanje podtalnice
2006-06-19 - 14:05
Poslanci Evropskega parlamenta so z veliko večino sprejeli priporočilo o predlogu direktive o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem, ki ga je pripravila poslanka Christa KLASS (EPP-ED, DE) iz odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano. "Podtalnica je naš najpomembnejši naravni vir. Več kot polovica podzemnih voda v EU pa je onesnaženih in se jih ne da več očistiti, zato je še toliko bolj pomembno, da te vire zavarujemo," pravi priporočilo, v katerem poslanci sicer nasprotujejo številnim predlaganim rešitvam Sveta EU in zato ponavljajo vrsto dopolnil iz prvega branja predloga, ki jih Svet v svojem skupnem stališču ni upošteval. Na razpravi na odboru so se mnenja poslancev razlikovala predvsem glede stopnje harmonizacije standardov o varovanju podtalnice. Medtem ko so nekateri menili, da skupni evropski standardi niso smiselni, saj se razmere lahko močno razlikujejo, so drugi menili, da bi morali imeti vsaj sistem postopno združujočih se standardov, saj je eden od ciljev direktive ta, da postane podtalnica pitna. Besedilo, ki ga je parlament sprejel v torek, sicer ne predvideva enotnih standardov za vse države, razen glede vsebnosti nitratov in pesticidov, predvideva pa harmonizacijo metod za merjenje onesnaževanja. Sprejeto je bilo tudi dopolnilo, ki državam članicam s strožjimi standardi varovanja voda omogoča, da te tudi ohranijo. Poslanci želijo zaostriti nekatera določila direktive, predvsem glede metodologije zbiranja vzorcev in pri jasnosti besedila, ki naj bi "zaprlo" pravne luknje. Če bi se morali zaradi spremenjenih pravil o nitratih in pesticidih spremeniti načini kmetovanja, parlament predlaga pomoč pridelovalcem znotraj skupne kmetijske politike. Glede desetih drugih snovi - med katerimi so arzen, kadmij, svinec, živo srebro in sulfati - pa naj bi države članice same določile mejne vrednosti. Nacionalne standarde bi ustrezni evropski organi sicer naknadno preučili z vidika njihovega vpliva na okolje in delovanje skupnega trga. Nove standarde naj bi analizirali najkasneje pet let po začetku veljavnosti direktive (torej leta 2011, če bi direktiva stopila v veljavo leta 2006) in nato vsakih šest let. Poslanci tudi zahtevajo popolno oceno učinkov delovanja direktive leta 2015. Med sprejetimi dopolnili je tudi predlog za oblikovanje skupne metodologije varovanja termalnih in zdraviliških voda in dopolnilo o strožjih merilih za območja zajetij, iz katerih se podtalnica uporablja za pitno vodo. Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o varstvu podzemnih voda pred onesnaževanjem
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0251 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Je Evropska unija pripravljena na morebitno pandemijo ptičje gripe?
2006-06-19 - 14:05
Parlament predlaga, da bi imela Komisija vodilno vlogo v primeru boja proti pandemiji ptičje gripe ter se zavzema za ustanovitev Evropske delovne skupine za influenco, v kateri bi sodelovale vse države članice in bi lahko odločno ter učinkovito ukrepala v primerih izbruha ptičje gripe. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Adamos ADAMOU (GUE/NGL, CY) o načrtovanju pripravljenosti in odziva na pandemijo influence znotraj EU, so poslanci sprejeli s 612 glasovi za, 26 proti in 7 vzdržanimi glasovi. Dokument ugotavlja, da je eden od najpomembnejših elementov za uspešno ukrepanje ob morebitnem prehodu ptičje gripe na človeka ter izbruhu pandemije ta, da morajo ustrezni organi imeti zanesljive epidemiološke podatke ter točne, znanstveno potrjene informacije o zdravilih, cepivih in naravni odpornosti na bolezen. Poslanci se strinjajo, da je treba okrepiti sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, pri čemer bi morali vsem zagotoviti enak dostop do zdravil, ne glede na njihovo velikost in gospodarsko moč. Treba je spodbujati raziskave in razvoj, da bi čim prej razvili ustrezno cepivo, ki mora biti nato v enaki meri dostopno vsem. Za preprečevanje morebitne pandemije pa ne zadostuje le zdravljenje, ampak so nujni predvsem preventivni ukrepi. Ob tem pa ne bi smeli pozabiti na težave malih in srednje velikih rejcev perutnine, ki so z izbruhom gripe izgubili praktično vsa sredstva za preživljanje. Nujno je tudi dosledno izvajanje evropske zakonodaje o zdravju in varstvu pri delu, da bi zagotovili ustrezno varstvo zaposlenih, še posebej tistih v skupinah z visoko stopnjo tveganja. Komisija bi morala po mnenju poslancev imeti močno usklajevalno vlogo med državami članicami pri vseh dejavnostih, povezanih s pripravljenostjo na morebitno pandemijo v EU, pri čemer bi morala Komisija tudi sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev cepiv za tiste, ki bodo v primeru izbruha pandemije v eni ali več članicah izpostavljeni virusu. V primeru izbruha v članici ali sosednji državi bi morala Komisija v roku 24 ur sprejeti krizne ukrepe, kot so karantena, dezinfekcija na letališčih in prepoved potovanja na določena območja. Parlament se zavzema za oblikovanje Evropske delovne skupine za influenco, ki bi jo koordinirala Komisija, v njej pa bi bili tudi predstavniki parlamenta ter strokovnjaki za vsa povezana področja. Na morebitno pandemijo mora biti EU pripravljena, za njeno preprečitev med prebivalstvom pa bo treba izvajati hitre in odločne ukrepe pri nadzoru ptičje gripe. Poslanci so prepričani, da je treba okrepiti sisteme nadzorovanja, hitrega obveščanja in alarmiranja, analize podatkov ter epidemiologijo za bolezni ljudi in živali. V primeru izbruha krize je treba osveščati ljudi o problemu ter jim nuditi točne informacije in navodila, ki ne smejo biti omejena le na higieno, temveč tudi na mobilnost in transport, za kar morajo biti zagotovljena tudi ustrezna sredstva. Resolucija Evropskega parlamenta o načrtovanju pripravljenosti in odziva na pandemijo gripe v Evropski skupnosti
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0259 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Promet
Sistem železniške signalizacije ERTMS/ETCS
2006-06-19 - 14:05
Evropski parlament podpira uvedbo sistema železniške signalizacije ERTMS/ETCS, ki naj bi postopno zamenjal sedanjih več kot 20 različnih sistemov signalizacije na železniških progah po Evropi. Poslanci so poročilo, ki ga je pripravil poslanec Michael CRAMER (Zeleni/EFA, D) sprejeli s 527 glasovi za, 13 proti in 8 vzdržanimi glasovi. ERTMS – European Rail Traffic Management System – naj bi kot popolnoma digitaliziran signalizacijski sistem (ob katerem bi v prehodnem obdobju lahko vzporedno še delovali tudi sedanji nacionalni sistemi) povečal konkurenčnost evropskega tovornega in potniškega prometa, saj bi vlaki lahko vozili čez meje brez menjav strojevodij. Pomenil bi tudi tehnološki preskok in je bistvenega pomena za razvoj te veje industrije elektronskih naprav ter ohranitev njenih 15 tisoč visokokvalificiranih delovnih mest. Ob izvozu evropskih lokomotiv in železniških sistemov po svetu pa bi lahko predstavljal tudi osnovo za nov svetovni standard sistemov železniške signalizacije. Sistem sestavljata dve komponenti: GSM-R , digitalni sistem za prenos informacij (tako glasu kot podatkov) med vlakom in centrom za upravljanje ter ETCS (European Train Control System), ki je računalniški sistem za nadzor hitrosti vlaka. ERTMS je že razvit in preizkušen sistem ter na tržišču in v komercialni uporabi v številnih državah članicah. Verzija 2.3.0 naj bi omogočala delovanje hitrih vlakov ali visokozmogljivih železniških koridorjev v Evropi z letom 2007. Parlament meni, da je evropsko sofinanciranje programa uvajanja upravičeno in nujno, saj samo posamezna območja delovanja v nekaterih državah niso dovolj za njegov uspeh, zato ga je treba čim prej uvesti na izbranih mednarodnih železniških koridorjih. Poslanci predlagajo šest koridorjev:
A: Rotterdam - Genova;
B: Neapelj - Berlin - Stockholm;
C: Antwerpen - Basel - Lyon;
D: Sevilla - Lyon - Torino - Trst - Ljubljana ;
E: Dresden - Praga - Brno - Dunaj - Budimpešta;
F: Duisburg - Berlin - Varšava. Resolucija Evropskega parlamenta o uvedbi evropskega sistema železniške signalizacije ERTMS/ETCS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0275 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Promet
Skupna pravila za varnost na poletih znotraj EU
2006-06-19 - 14:05
Poslanci so v četrtek v prvem branju postopka soodločanja podprli predlog uredbe o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva. Z njo naj bi nadomestili sedanjo uredbo, ki je nastala po terorističnih napadih 11. septembra 2001, predvsem z odstranitvijo tehničnih podrobnosti iz samega besedila in ureditev določenih vsebinskih vprašanj, ki so se pojavila v času izvajanja dosedanje zakonodaje. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Paolo COSTA (ALDE, IT) iz odbora za promet in ga je parlament sprejel z veliko večino, obravnava ukrepe za varovanje pred ”dejanji nezakonitega vmešavanja v civilno letalstvo, ki ogrožajo njegovo varnost” . Uredba naj bi vzpostavila skupne varnostne standarde glede pregledov, preiskav, nadzora, seznama prepovedanih predmetov, patrulj in drugih varnostnih vidikov ter njihove pravilne uporabe v državah članicah, na njihovih letalih in letališčih. Zakonodaja prvič obravnava ukrepe, ki jih je treba uporabiti na letalu med letom. Ti vključujejo uradnike, zadolžene za varnost med letom, ter prepoved nošenja orožja, razen če so bili izpolnjeni nekateri varnostni pogoji, kot je dovoljenje države odhoda, države prihoda in, če je potrebno, države vmesnega postanka. Predlog tudi omogoča državam članicam uporabo strožjih ukrepov od tistih iz uredbe, če se jim to zdi potrebno na podlagi ocene tveganja in drugih dovoljenj o odstopanjih, ki temeljijo na velikosti letala ali pogostosti storitev na letališčih. Parlament ugotavlja, da bodo morali stroške novih strožjih varnostnih ukrepov deliti tako uporabniki letalskih storitev kot države članice. Če pa bo članica sprejela strožje ukrepe od predvidenih, bo morala nositi celotne stroške. Poslanci še vztrajajo, da so lahko posebne varnostne takse namenjene samo za kritje stroškov na letališču ali na letalu, Komisija pa bi morala predlagati enotni sistem za financiranje varnostnih ukrepov na letališčih. Zakonodajna resolucija o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0267 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
