P6_TA(2007)0149
Pomorska inšpekcija ***I
A6-0081/2007
Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji (prenovitev) ( KOM(2005)0588 – C6-0028/2006 – 2005/0238(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2005)0588 ) Še ni objavljeno v Uradnem listu.
,
–
ob upoštevanju člena 251(2) in člena 80(2) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C6-0028/2006 ),
–
ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenja Odbora za pravne zadeve ( A6-0081/2007 ),
1.
odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2.
poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;
3.
naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.
P6_TC1-COD(2005)0238
Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 25. aprila 2007 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2007/.../ES o pomorski inšpekciji
(preoblikovanje)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga
Komisije
,
ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora
UL C 318, 23.12.2006, str. 195
.
,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij
UL C 229, 22.9.2006, str. 38
.
,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. aprila 2007
.
,
ob upoštevanju naslednjega: (1)
Direktiva Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o pomorski inšpekciji na ladjah, ki jo izvaja država pristanišča UL L 157, 7.7.1995, str. 1. Direktiva kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES
Evropskega parlamenta in Sveta
(UL L 324, 29. 11. 2002, str. 53).
, je bila že večkrat temeljito spremenjena. Ker bo še prišlo do sprememb, jo je treba zaradi jasnosti preoblikovati.
(2)
Skupnost je resno zaskrbljena zaradi nesreč v pomorskem prometu ter onesnaževanja morja in obal držav članic.
(3)
Skupnost je prav tako zaskrbljena zaradi bivalnih in delovnih pogojev na ladjah.
(4)
Varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah je mogoče učinkovito okrepiti z občutnim zmanjšanjem števila podstandardnih ladij v vodah
Skupnosti z
dosledno uporabo mednarodnih konvencij, kodeksov in resolucij.
(5)
Evropska skupnost zaradi tega želi, da kmalu pride do ratifikacije Konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) o delu na morju iz leta 2006, ki v delu 5.2.1. obravnava dolžnosti države pristanišča.
(6)
Skladnost ladij z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne pogoje na ladjah morajo spremljati predvsem države zastave. Vendar nekatere držav
e
zastave niso izvaja
le
in niso uporablja
le
mednarodnih standardov. Odslej mora država pristanišča prav tako zagotavljati nadzor nad skladnostjo z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanjem onesnaževanja ter bivalnimi in delovnimi pogoji na ladjah
, in sicer ob upoštevanju dejstva, da pregledi, ki jih opravi država pristanišča, niso strokovno-tehnični pregledi, da ugotovitve inšpekcije nimajo vrednosti potrdila za plovbo ter da nadzor, ki ga izvaja država pristanišča, ne more nadomestiti odgovornosti, ki jo nosijo države zastave
.
(7)
Usklajen pristop držav članic k učinkovitemu izvrševanju teh mednarodnih standardov za ladje, ki plujejo v teritorialnih vodah držav članic in uporabljajo njihova pristanišča, bo onemogočil izkrivljanje konkurence.
(8)
Sektor pomorskih prevozov ogrožajo morebitna teroristična dejanja. Države članice morajo učinkovito izvajati ukrepe za zaščito prevozov in z nadzorom nad izvrševanjem zaščitnih ukrepov skrbno preverjati izpolnjevanje pravil za zaščito.
(9)
Izkoristiti je treba izkušnje, pridobljene med izvajanjem Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisanega v Parizu dne 26. januarja 1982
(Pariški memorandum)
.
(10)
Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1406/2002
z dne 27. junija 2002
UL L 208, 5.8.2002, str. 1; Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES)
št. 1891/2006 (UL L 394, 30.12.2006, str. 1)
.
, mora zagotoviti potrebno podporo za usklajeno in učinkovito izvajanje sistema pomorske inšpekcije. EMSA mora predvsem prispevati k razvoju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje pomorskih
inšpektorjev.
(11)
Cilj
učinkovitega režima pomorske
inšpekcije mora
biti tudi zagotavljanje rednih inšpekcijskih pregledov vsehladij, ki pristajajo v pristaniščih znotraj
Evropske unije. Inšpekcijske
preglede je treba izvajati predvsem na ladjah, ki ne ustrezajo standardom, na drugi strani je treba kakovostne ladje, torejladje, ki imajo zadovoljive rezultate inšpekcijskih pregledov ali ki plujejo pod zastavo države, ki se ravna po sistemu pregledov držav članic
Mednarodne pomorske organizacije (
IMO
)
, nagraditi z manj pogostimi inšpekcijskimi pregledi. Takšna nova ureditev inšpekcijskih pregledov mora biti vključena v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti takoj po določitvi njenih različnih vidikov in na podlagi sistema delitve inšpekcijskih pregledov, v katerem vsaka država članica ustrezno prispeva k uresničitvi skupnega cilja Skupnosti, tj. k vzpostavitvi celovitega sistem inšpekcijskih pregledov.
Države članice bi morale ob upoštevanju obsega in značilnosti pomorskega prometa v vsakem pristanišču zaposliti potrebno število osebja, vključno s kvalificiranimi inšpektorji.
(12)
Sistem inšpekcijskih pregledov, kot ga vzpostavlja ta direktiva, bi bilo treba uskladiti s postopki iz Pariškega memoranduma. Glede na to, da bi bilo treba na ravni Skupnosti najprej skleniti soglasje o napredku, ki ga prinaša Pariški memorandum, kar je pogoj za njegovo uporabo v Evropski uniji, bi bila zaradi vzpostavitve enotnega inšpekcijskega režima potrebna tesna uskladitev prava Skupnosti in Pariškega memoranduma.
(13)
Pravila in postopki za inšpekcijske preglede države pristanišča, vključno z merili za zadržanje ladij, morajo biti usklajeni z namenom zagotoviti trajno učinkovitost v vseh pristaniščih, kar bo prav tako občutno zmanjšalo selektivno uporabo nekaterih namembnih pristanišč pri izogibanju mreži ustreznega nadzora.
(14)
Nekatere kategorije ladij pomenijo večje tveganje za nezgodo ali onesnaževanje, ko dosežejo neko starost, zato je treba na njih opraviti razširjeni inšpekcijski pregled; podrobnosti takšnega razširjenega inšpekcijskega pregleda je še treba določiti.
(15)
V skladu z inšpekcijskim režimom, določenim v tej direktivi, so časovni presledki med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladij odvisni od profila tveganja, ki je opredeljen v skladu z nekaterimi splošnimi parametri in parametri predhodnih pregledov. Za ladje z velikim tveganjem časovni presledek ne bi smel biti daljši od 6 mesecev.
(16)
Nekatere ladje pomenijo očitno tveganje za varnost v pomorskem prometu in za morsko okolje zaradi svojega slabega stanja, zastave in preteklih dogodkov Tem ladjam bi bilo torej treba zavrniti dostop do pristanišč
in sidrišč znotraj
Skupnosti, razen če se lahko dokaže, da lahko varno plujejo v vodah Skupnosti. Treba je sestaviti navodila, ki določajo postopke, uporabljene ob uvedbi take prepovedi dostopa in razveljavitve prepovedi. Zaradi boljše preglednosti bi bilo treba objaviti sezname ladij, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč
in sidrišč znotraj
Skupnosti.
(17)
Da bi se zmanjšala obremenitev nekaterih uprav in družb zaradi ponavljajočih se inšpekcijskih pregledov, veljajo uspešno opravljeni pregledi na ro-ro trajektih in visokohitrostnih potniških plovilih v državi gostiteljici, izvedeni na podlagi Direktive Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili UL L 138, 1.6.1999, str. 1.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).
, kot razširjeni pregledi sistema pomorske inšpekcije.
(18)
Odpraviti je treba neskladnost z določbami ustreznih konvencij. Ladje, ki morajo izpeljati ukrep za odpravo nepravilnosti, kadar opažene pomanjkljivosti očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, je treba zadržati, dokler se pomanjkljivosti ne odpravijo.
(19)
Omogočiti je treba pravico do pritožbe proti odločbam o zadržanju, ki jih sprejmejo pristojni organi, da bi preprečili neutemeljene odločbe, ki lahko povzročijo neupravičeno zadržanje in zamudo.
(20)
Organi in inšpektorji, ki so vključeni v dejavnosti pomorske inšpekcije, ne smejo biti v konfliktu interesov glede pristanišča inšpekcijskega pregleda ali pregledanih ladij in imeti podobnih interesov. Inšpektorji morajo biti ustrezno usposobljeni in imeti zagotovljeno izpopolnjevanje, da ohranijo in še izboljšajo svojo strokovno usposobljenost za opravljanje inšpekcijskih pregledov. Države članice morajo sodelovati pri razvijanju in podpiranju usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje inšpektorjev.
(21)
Piloti in pristaniške oblasti morajo imeti možnost, da zagotovijo koristne podatke o
pomanjkljivostih
, ugotovljenih na ladjah.
(22)
Pritožbe o bivalnih in delovnih pogojih na ladjah
, ki jih vložijo osebe s potrjeno upravičenim interesom,
je treba preveriti.
Prednostno bi se morale obravnavati pritožbe na ladji.
Vsaka oseba, ki vloži pritožbo, mora biti seznanjena o nadaljnjih ukrepih, ki sledijo pritožbi.
(23)
Sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in drugimi organi ali organizacijami nujno je zaradi zagotavljanja učinkovitega spremljanja ladij s pomanjkljivostmi, ki jim je bilo dovoljeno nadaljevati plovbo, in za izmenjavo podatkov o ladjah v pristanišču.
(24)
Ker je inšpekcijska baza podatkov bistveni del pomorske inšpekcije, morajo države članice zagotoviti njeno posodabljanje v skladu z zahtevami Skupnosti.
(25)
Objava podatkov o ladjah in njenih upravljavcih ali družbah, ki niso v skladu z mednarodnimi standardi varnosti, zdravja in zaščite morskega okolja, je lahko učinkovito sredstvo odvračanja vkrcevalcev od uporabe takih ladij in spodbuda njihovim lastnikom, da ukrepajo za zboljšanje.
(26)
Vse stroške za inšpekcijske preglede ladij, ki upravičujejo zadržanje, in stroške, nastale ob razveljavitvi zavrnitve dostopa, mora nositi lastnik ali upravljavec ladje.
(27)
Ukrepi, potrebni za izvajanje te Direktive morajo biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).
.
Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.
(28)
Z namenom, da se državam članicam brez morskih pristanišč ne naloži nesorazmernega upravnega bremena, bi bilo treba zlasti določiti posebno pravilo, po katerem slednjim ne bi bilo treba upoštevati določb te direktive. Ukrepe, potrebne za izvajanje tega pravila, bi bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom.
(29)
Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganega ukrepa, tj. zmanjšati število podstandardnih ladij v vodah Skupnosti prek izboljšanega inšpekcijskega sistema Skupnosti za morske ladje in razvoja sredstev za preventivne ukrepe na področju onesnaževanja morij, in jih je zaradi njihovega obsega in učinkov mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenih ciljev.
(30)
Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi s prejšnjimi direktivami. Obveznost prenosa nespremenjenih določb je določena s prejšnjo direktivo.
(31)
Ta direktiva ne sme posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo iz dela B Priloge
XV
.
(32)
V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje
UL C 321, 31.12.2003, str. 1.
bi morale države članice za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripraviti tabele, ki bodo v meri mogočega prikazale skladnost med direktivami in ukrepi za prenos, ter jih objaviti –
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Namen
Namen te direktive je pripomoči k občutnemu zmanjšanju števila podstandardnega ladjevja v vodah v pristojnosti držav članic:
a)
s povečevanjem upoštevanja mednarodnih in ustreznih predpisov Skupnosti o pomorski varnosti, pomorski zaščiti, varstvu morskega okolja ter bivalnih in delovnih pogojev na ladjah vseh zastav
;
b)
z vzpostavitvijo skupnih meril za nadzor ladij države pristanišča in usklajevalnih postopkov za inšpekcijski pregled in zadržanje
;
c)
z zagotovitvijo, da so vse ladje, ki pristanejo v pristanišču ali na sidrišču znotraj Skupnosti, inšpekcijsko pregledane tako pogosto, kot zahteva njihov profil tveganja, ladje, ki predstavljajo večjo nevarnost, pa so podvržene pogostejšim in bolj temeljitim inšpekcijskim pregledom;
d)
z uvedbo prvin, ki so povezane z režimom pomorske inšpekcije Skupnosti, katerih namen je določiti skupna merila za pregled ladij s strani države pristanišča, in uskladiti postopke o pregledu in zadržanju.
Člen 2 Opredelitve
Za namene te direktive:
1.
"
Konvencije
"
pomeni naslednje konvencije skupaj s protokoli in spremembami navedenih konvencij ter pripadajočimi obveznimi kodeksi v njihovi najnovejši različici:
(a)
Mednarodno konvencijo o tovornih črtah, 1966 (LL 66)
;
(b)
Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju, 1974 (SOLAS 74)
;
(c)
Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij, 1973 in Protokol 1978 k tej konvenciji (Marpol 73/78)
;
(d)
Mednarodno konvencijo o standardih za usposabljanje, izdajanje spričeval in ladijsko stražarjenje pomorščakov, 1978 (STCW 78)
;
(e)
Konvencijo o mednarodnih pravilih za izogibanje trčenju na morju, 1972 (Colreg 72)
;
(f)
Mednarodno konvencijo o izmeritvi ladij, 1969 (ITC 69)
;
(g)
Konvencijo o minimalnih normativih v trgovski mornarici, 1976 (ILO št. 147)
;
(h)
Mednarodno konvencijo o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992 (CLC 92).
2.
"
Pariški memorandum
"
pomeni Memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, podpisan v Parizu, 26. januarja 1982, v najnovejši različici.
3.
"Okvir in postopki za prostovoljni sistem pregledov držav članic IMO" pomeni resolucijo IMO A. 974(24).
4.
"območje, za katerega velja Pariški memorandum", pomeni zemljepisno območje, kjer države podpisnice Pariškega memoranduma izvajajo inšpekcijske preglede v okviru memoranduma.
5.
"
Ladja
"
pomeni katero koli morsko plovilo, za katerega velja ena ali več konvencij, ki pluje pod zastavo države, ki ni država pristanišča.
6.
6.
"
Plavajoča naprava
"
pomeni pritrjeno ali plavajočo ploščad, ki deluje na epikontinentalnem pasu države članice ali nad njim.
7.
"Pristanišče" pomeni območje kopnega in vode, na katerem so zgradbe in oprema, ki v prvi vrsti omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, hrambo blaga, prejem in dostavo tega blaga ter vkrcavanje in izkrcavanje potnikov.
8.
"
Sidrišče
"
pomeni prostor v pristanišču ali na drugem območju pod jurisdikcijo pristanišča, primernega za zasidranje ladij.
9.
"
Inšpektor
"
pomeni javnega uslužbenca ali drugo osebo, ki jo pristojni organ države članice pooblasti za opravljanje inšpekcijskih pregledov in je odgovorna tistemu pristojnemu organu.
10.
"
Pristojni organ
"
pomeni pomorski organ, ki je odgovoren za pomorsko inšpekcijo v skladu s to direktivo.
11.
"
Pristojni organ za pomorsko zaščito
"
pomeni pristojni organ za pomorsko zaščito, kot je opredeljen v členu 2 točki 7 Uredbe (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih
UL L 129, 29.4.2004, str. 6.
.
12.
"
Začetni
inšpekcijski
pregled
"
pomeni obisk inšpektorja na ladji zato, da se preveri, ali ladja upošteva zahteve ustreznih konvencij in predpisov, izveden pa mora biti najmanj v obsegu, kot ga določa
člen 12(2)
.
13.
13.
"
Podrobnejši inšpekcijski pregled
"
pomeni inšpekcijski pregled, pri katerem je opravljen temeljit pregled ladje, njene opreme in posadke kot celote ali po potrebi delno v razmerah, naštetih v
členu 12(3)
, ki zajema ladijsko konstrukcijo, opremo, število članov ladijske posadke, bivalne in delovne pogoje ter skladnost z delovnimi postopki na ladji.
14.
14.
"
Razširjeni pregled
"
pomeni inšpekcijski pregled, ki zajema najmanj postavke iz
Priloge VIII
. Razširjeni pregled lahko vključuje podrobnejši inšpekcijski pregled, če zanj obstajajo upravičeni razlogi v skladu s
členom 13
.
15.
"
Pritožba
"
pomeni vsakršno informacijo ali poročilo
– z izjemo poročila o očitnih pomanjkljivostih ali okvarah, ki ga pripravijo piloti ali pristaniške oblasti, kot to določa člen 22 –
katere koli
fizične ali pravne
osebe z
legitimnim
interesom za varnost ladje, vključno z interesom za varnost in zdravje njene posadke, bivalne in delovne pogoje na ladjah in preprečevanje onesnaževanja.
16.
16.
"
Zadržanje
"
pomeni uradno prepoved ladji izpluti zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki, posamezno ali skupaj, povzročajo nesposobnost ladje za plovbo.
17.
"
Odločba o zavrnitvi dostopa
"
pomeni
odločitev, sporočeno
poveljniku ladje
,
družbi, odgovorni za ladjo,
in državi zastave
,
po kateri
bo ladji zavrnjen dostop do
vseh
pristanišč
in sidrišč
Skupnosti.
18.
"
Prepoved plovbe ladji
"
pomeni uradno prepoved nadaljevanja plovbe ladji zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti, ki bi, posamično ali skupaj, pomenile nevarnost za nadaljnjo plovbo.
19.
"
Družba
"
pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, določenih v Mednarodnem kodeksu ravnanja za varno upravljanje ladij (
"
Kodeks ISM
"
).
20.
"
Priznana organizacija
"
pomeni klasifikacijski zavod ali drugo zasebno organizacijo, ki v imenu uprave države zastave opravlja predpisane naloge.
21.
"
Predpisano spričevalo
"
pomeni spričevalo, ki ga izda država zastave ali je izdano v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami.
22.
"
Klasifikacijsko spričevalo
"
je dokument, ki ga izda priznana organizacija
z namenom potrditve skladnosti s konvencijo SOLAS 74, poglavjem II.1, delom A.1, uredbo 3.1
.
23.
"
Inšpekcijska baza podatkov
"
pomeni informacijski
sistem za
izvrševanje režima
pomorske inšpekcije
znotraj Skupnosti in ob upoštevanju inšpekcijskih pregledov, opravljenih na območju držav podpisnic Pariškega memoranduma
.
Člen 3 Področje uporabe
1.
Ta direktiva se uporablja za vsako ladjo in njeno posadko, ki pristaja v pristanišču ali na sidrišču države članice:
Francija lahko odloči, da med pristanišča iz tega odstavka ne spadajo pristanišča v čezmorskih departmajih iz člena 299(2) pogodbe.
Če država članica opravi inšpekcijski pregled ladje v vodah, ki so pod njeno jurisdikcijo, tak pregled velja kot pregled za namene te direktive.
Nič v tem členu ne vpliva na pravice posega, ki so na razpolago državi članici na podlagi ustreznih mednarodnih konvencij.
Države članice, ki nimajo morskih pristanišč, pod določenimi pogoji niso dolžne uporabljati te direktive. Ukrepe za izvajanje mehanizma odstopanja sprejme Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2).
2.
Pri ladjah z bruto tonažo manj kakor 500 uporabijo države članice tiste zahteve ustrezne konvencije, ki se uporabljajo, in če se konvencija ne uporablja, lahko ukrepajo, kakor je treba, da zagotovijo, da ladje ne predstavljajo očitne grožnje za varnost, zdravje ali okolje. Pri uporabi tega odstavka se države članice ravnajo po Prilogi 1 k Pariškemu memorandumu.
3.
Pri pregledu ladje, ki pluje pod zastavo države, ki ni podpisnica konvencije, države članice zagotovijo, da se taka ladja in njena posadka ne obravnavata ugodneje kakor ladja, ki pluje pod zastavo države, podpisnice konvencije.
4.
Ribiška plovila, vojne ladje, plovni pripomočki, lesene ladje enostavne gradnje, vladne ladje, uporabljane za netrgovske namene, in jahte za prosti čas, ki se ne uporabljajo v pomorski trgovini, so izvzete iz področja uporabe te direktive.
Člen 4
Pristojnosti inšpekcije
1.
Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pridobijo zakonsko pravico, da v skladu z mednarodnim pravom na krovu tujih ladij izvajajo inšpekcijske preglede, kakor so navedeni v tej direktivi.
2.
Države članice ohranjajo ustrezne pristojn
e
organ
e
ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da
ti
organi izvajajo naloge, določene v tej direktivi. Ob upoštevanju obsega in značilnosti pomorskega prometa v vsakem pristanišču zaposlijo potrebno število osebja, vključno s kvalificiranimi inšpektorji.
Države članice vzpostavijo ustrezno ureditev, s katero zagotovijo, da so inšpektorji usposobljeni za izvajanje
začetnih in razširjenih inšpekcijskih
pregledov v skladu s
členoma 12 in 13 ter Prilogo I, delom II
.
Člen 5
Inšpekcijski režim Skupnosti
1.
Države članice
izvajajo inšpekcijske preglede v skladu s sistemom izbire, opisanem v členu 12, in z določbami iz
Priloge I
.
2.
Vsaka država članica vsako leto opravi celotno število inšpekcijskih pregledov, ki ustreza njenemu deležu skupnega števila inšpekcijskih pregledov, ki se vsako leto opravijo v Skupnosti in na območju, za katerega velja Pariški memorandum. Ta delež se opredeli glede na število ladij, ki pristanejo v pristaniščih in na sidriščih določene države članice, v primerjavi s skupnim številom ladij, ki pristanejo v pristaniščih in na sidriščih vseh držav Skupnosti in držav podpisnic Pariškega memoranduma.
Člen 6
Spoštovanje inšpekcijskega režima Skupnosti
V skladu s členom 5 vsaka država članica:
a)
pregleda vse ladje iz prve prednostne skupine iz člena 11(a), ki pristanejo v njenih pristaniščih in na njenih sidriščih in
b)
letno izvede skupno število pregledov ladij prve in druge prednostne skupine iz člena 11(a) in (b), ki ustreza najmanj njeni letni obveznosti inšpekcijskih pregledov.
Člen 7
Okoliščine, v katerih se nekaterih ladij ne pregleda
1.
Država članica se lahko odloči, da odloži pregled ladje iz prve prednostne skupine, v naslednjih primerih:
i)
če je pregled možno izvesti ob naslednjem pristanku ladje v isti državi članici, ob pogoju, da ladja v vmesnem času ne pristane v nobenem pristanišču ali na nobenem sidrišču v Skupnosti ali na območju, za katerega velja Pariški memorandum, preložitev pa ni daljša od petnajstih dni; ali
ii)
če je pregled možno izvesti v roku petnajstih dni v drugem pristanišču znotraj Skupnosti ali območja, za katerega velja Pariški memorandum, v katerem bo ladja pristala, ob pogoju, da je država, v kateri se to pristanišče nahaja, privolila, da bo opravila pregled.
Če je pregled odložen, vendar ni izveden v skladu s točkama (i) in (ii) ter ni zabeležen v inšpekcijski bazi podatkov, se šteje kot neopravljen pregled države članice, ki je odložila pregled.
2.
Neopravljeni pregled ladje iz prve prednostne skupine ob pogoju, da so razlogi za neizvršitev pregleda zabeleženi v inšpekcijski bazi podatkov, iz operativnih razlogov v naslednjih izjemnih primerih ne šteje kot neopravljeni pregled, in sicer če pristojni organ presodi, da bi izvedba pregleda ogrozila varnost inšpektorjev, ladje, njene posadke ali pristanišča oziroma morskega okolja.
3.
Če pregled usidrane ladje ni bil opravljen, ne šteje kot neopravljeni pregled, če je v primeru uporabe točke (ii) razlog za neizvedbo pregleda zabeležen v inšpekcijski bazi podatkov in če:
i)
je ladja pregledana v drugem pristanišču znotraj Skupnosti ali na območju, za katerega velja Pariški memorandum, v skladu s Prilogo I v roku petnajstih dni; ali
ii)
pristojni organ presodi, da bi izvedba pregleda ogrozila varnost inšpektorjev, ladje, njene posadke ali pristanišča oziroma morskega okolja.
4.
Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2) sprejme ukrepe za izvajanje tega člena.
Člen 8
Najava ladij
1.
Upravljavec, agent ali poveljnik ladje,
na kateri bo opravljen razširjeni inšpekcijski pregled po členu 13 in ki je na poti v pristanišče
ali na
sidrišče
države članice, najavi njen prihod v skladu
z
določbami Priloge
III.
2.
Ob prejemu obvestila iz odstavka 1 in člena 4 Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet
UL L 208, 5.8.2002, str. 10.
pristojni pristaniški organ informacijo posreduje pristojnemu organu.
3.
Sporočanje, predvideno v tem členu, poteka elektronsko. Druga sredstva sporočanja se uporabijo le, če elektronska sredstva niso razpoložljiva.
4.
Postopki in formati, ki jih za namen uporabe Priloge III razvijejo države članice, so v skladu z ustreznimi določbami iz Direktive 2002/59/ES.
Člen 9
Profil tveganja ladje
1.
Vsaki ladji, ki pristane v pristanišču ali na sidrišču države članice, je dodeljen profil tveganja, na osnovi katerega se določijo stopnja nujnosti inšpekcijskega pregleda, časovni presledki med pregledi in njihova obsežnost. Profil tveganja vsake ladje je vnešen v inšpekcijsko bazo podatkov.
2.
Profil tveganja ladje se določi ob upoštevanju splošnih parametrov in parametrov preteklih pregledov po naslednjem vzorcu:
(a)
Splošni parametri
Splošni parametri so osnovani na vrsti ladje, njeni starosti, zastavi države, priznanih organizacijah in uspešnosti družbe, kot to določata Priloga I, del I, točka 1, in Priloga II.
(b)
Parametri preteklih inšpekcijskih pregledov
Parametri preteklih pregledov so osnovani na deležu pomanjkljivosti in zadržanj v danem obdobju, kot to določata Priloga I, del I, točka 2, in Priloga II.
3.
V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2) Komisija opredeli postopke za izvedbo tega člena in zlasti:
–
vrednosti posameznega parametra tveganja,
–
kombinacijo parametrov tveganja za vsako posamezno stopnjo profila tveganja,
–
pogoje za izvajanje meril države zastave iz Priloge I, dela I, točke 1(c)(iii), o dejanskem upoštevanju ustreznih instrumentov.
Člen 10
Pogostost inšpekcijskih pregledov
1.
Ladje, ki pristanejo v pristaniščih ali na sidriščih Skupnosti, so periodično ali dodatno inšpekcijsko pregledane na naslednji način:
(a)
Ladje se periodično inšpekcijsko pregleda v vnaprej določenih časovnih presledkih, ki so odvisni od njihovega profila tveganja, v skladu s Prilogo I, del II, oddelek 1. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladje z velikim tveganjem ne sme biti daljši od šestih mesecev. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladij z drugačnim profilom tveganja se v skladu s Prilogo I, del II, oddelek 1, podaljša skladno z zmanjšanjem tveganja.
(b)
Ladje so dodatno inšpekcijsko pregledane ne glede na čas, ki je minil od zadnje periodične inšpekcije, v naslednjih okoliščinah:
i)
pristojni organ zagotovi, da so ladje, za katere veljajo obremenilni dejavniki iz Priloge I, del II, oddelek 2.1, inšpekcijsko pregledane,
ii)
ladje, pri katerih nastopijo posebne okoliščine, naštete v Prilogi I, del II, oddelek 2.2, so lahko inšpekcijsko pregledane. Odločitev o izvršitvi dodatnega pregleda je prepuščena strokovni presoji pristojnega organa.
2.
Periodični in dodatni inšpekcijski pregledi obsegajo pregled predhodno določenih delov ladij, odvisno od vrste ladje, vrste inšpekcijskega pregleda in ugotovitev s prejšnjih pregledov pomorske inšpekcije.
V inšpekcijski bazi podatkov so navedeni elementi za določitev področij z večjim tveganjem, ki jih je treba preveriti ob vsakem inšpekcijskem pregledu.
3.
Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2) in ob upoštevanju ustreznih postopkov v okviru Pariškega memoranduma opredeli postopke za izvedbo tega člena in zlasti seznam področij, ki jih je potrebno preveriti glede na vrsto ladje.
Člen 11
Izbira ladij za inšpekcijski pregled
Pristojni organ zagotovi, da so ladje izbrane za inšpekcijski pregled na podlagi njihovih profilov tveganja, kot je navedeno v Prilogi I, delu 1, in ko nastopijo glavni razlogi ali posebne okoliščine v skladu s Prilogo I, del II, oddelek 2.
Za inšpekcijski pregled ladij pristojni organ:
a)
izbere ladje, ki so na vrsti za obvezni pregled, to so ladje prve prednostne skupine, v skladu s sistemom izbire, obrazloženem v Prilogi I, del II, oddelek 3.1,
b)
lahko izbere ladje, ki so primerne za pregled, to so ladje druge prednostne skupine, v skladu s Prilogo I, del II, oddelek 3.2.
Člen 12
Vrste inšpekcijskega pregleda
1.
Države članice zagotovijo, da so ladje, ki so izbrane za inšpekcijski pregled v skladu s členom 11, predmet začetnega inšpekcijskega pregleda, natančnejšega pregleda ali razširjenega pregleda v naslednjih okoliščinah:
2.
Začetni inšpekcijski pregled
(a)
Pri vsakem začetnem inšpekcijskem pregledu ladje pristojni
organ zagotovi, da inšpektor najmanj preveri spričevala in dokumente,
navedene v Prilogi IV,
ki se v skladu
z
veljavnimi
predpisi Skupnosti o pomorski
zaščiti
in mednarodnimi konvencijami hranijo na
ladji;
(b)
Če
je ladja dobila dovoljenje za izplutje iz pristanišča pod pogojem, da bodo pomanjkljivosti odpravljene v naslednjem pristanišču, je inšpekcijski pregled v naslednjem pristanišču omejen na preverjanje, ali so bile te pomanjkljivosti odpravljene.
Vendar lahko inšpektor po lastnem strokovnem preudarku presodi, da je treba inšpekcijski pregled razširiti z dodatnimi preverjanji.
3.
Natančnejši inšpekcijski pregled
Opravi se natančnejši inšpekcijski pregled, vključno z dodatnim preverjanjem skladnosti ladje z zahtevami za obratovanje,
vedno
, kadar po inšpekcijskem pregledu iz
odstavka 2(b)
obstajajo upravičeni razlogi za domnevo, da stanje ladje bodisi njene opreme ali posadka ladje ne izpolnjujejo ustreznih zahtev
konvencije.
"
Upravičeni
razlogi
"
obstajajo, kadar inšpektor najde dokaze, ki po njegovem strokovnem mnenju upravičujejo podrobnejši inšpekcijski pregled ladje, njene opreme ali posadke.
Primeri
"
upravičenih razlogov
"
so navedeni v Prilogi V in VII,
oddelku C.
Člen 13
Razširjeni pregled
1.
Na naslednjih kategorijah ladij se lahko izvede razširjeni pregled v skladu s Prilogo I, del II, oddelek 3, točki (a) in (b):
–
ladje s profilom velikega tveganja,
–
potniške ladje, naftni tankerji in kemični tankerji, ladje za prevoz plina in ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od 12 let,
–
ladje s profilom velikega tveganja ali potniške ladje, naftni tankerji in kemični tankerji, ladje za prevoz plina in ladje za prevoz razsutega tovora, starejše od dvanajst let, če so navzoči glavni razlogi ali nepredvideni dejavniki,
–
ladje, primerne za ponovni pregled zaradi odločbe o zavrnitvi dostopa, sprejete v skladu s členom 20.
2.
Po prejemu najave ladje, primerne za razširjeni pregled, pristojni organ ladjo takoj obvesti, ali bo inšpekcijski pregled izveden ali ne.
Člen 14
Smernice in postopki po predpisih Skupnosti o pomorski varnosti
1.
Za namene te direktive je treba upoštevati kot primerne tudi ustrezne postopke in navodila za nadzor ladij, navedene v Prilogi VI.
Države članice zagotovijo, da so njihovi pristojni organi ustrezno obveščeni o zadevnih smernicah ali postopkih, ki jih je treba izvesti v skladu z zakonodajo Skupnosti, in preverijo njihovo izvajanje.
2.
V zvezi z zaščitnimi ukrepi velja, da države članice postopke iz Priloge VII uporabijo pri vseh ladjah iz člena 3(1) in (2) Uredbe (ES) št. 725/2004, ki pristanejo v njihovih pristaniščih, razen če plujejo pod zastavo države pomorske inšpekcije.
Te postopke uporabijo za ladje iz odstavka 3 člena 3 Uredbe (ES) št. 725/2004, če so se določbe te uredbe začele uporabljati tudi za ladje, navedene v členu 3, odstavku 3.
3.
Določbe člena 13, ki zadevajo razširjene inšpekcijske preglede, se uporabljajo za trajekte ro-ro in visokohitrostna potniška plovila iz točk (a) in (b) člena 2 Direktive 1999/35/ES.
Ko je bila ladja pregledana v skladu s členoma 6 in 8 Direktive 1999/35/ES, ti posebni pregledi veljajo kot podrobnejši ali razširjeni inšpekcijski pregledi, odvisno od primera, in se kot taki tudi vnesejo v inšpekcijsko bazo podatkov.
Brez poseganja v prepoved delovanja trajekta ro-ro ali visokohitrostnega potniškega plovila, o katerem je bilo odločeno v skladu s členom 10 Direktive 1999/35/ES, se uporabljajo določbe te direktive glede odprave pomanjkljivosti, spremljanja po inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah dostopa.
Člen 15
Ukrepi zavrnitve dostopa za nekatere ladje
1.
Država članica zagotovi, da se kateri koli ladji, ki izpolnjuje merila
iz tega odstavka,
zavrne dostop do njenih pristanišč in sidrišč, razen v primerih, opisanih v členu
20
(6)
, če ladja:
–
pluje pod zastavo države s črnega ali sivega seznama, sprejetega v skladu s Pariškim memorandumom na temelju podatkov iz inšpekcijske baze podatkov; seznama vsako leto objavi Komisija, in
–
je bila v preteklih 36 mesecih več kot dvakrat zadržana v pristanišču države članice ali podpisnice Pariškega memoranduma ali ji je bila v tem obdobju na podlagi Direktive 1999/35/ES več kot dvakrat izdana prepoved delovanja.
Za namene uporabe tega odstavka stopi seznam, določen v okviru Pariškega memoranduma, v veljavo vsakokrat na 1. julij.
Odločba o zavrnitvi dostopa preneha veljati šele po preteku treh mesecev od datuma izdaje odločbe in če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov od 4 do 10 Priloge IX.
Če je ladji drugič zavrnjen dostop, se to obdobje podaljša na 12 mesecev. Posledica vsakega nadaljnjega zadržanja v pristanišču Skupnosti je trajna zavrnitev dostopa ladje v katero koli pristanišče ali sidrišče Skupnosti.
2.
Za namene
tega člena
se države članice ravnajo v skladu s postopki, določenimi v točki B Priloge
IX
.
Člen 16
Poročilo poveljniku o inšpekcijskem pregledu
Ob zaključku inšpekcijskega pregleda, podrobnejšega ali razširjenega, inšpektor sestavi poročilo v skladu s Prilogo X. Kopijo inšpekcijskega poročila predloži poveljniku ladje.
Člen 17
Pritožbe
Vse pritožbe
v smislu člena 2(15) oseb z izkazanim upravičenim interesom
o razmerah na ladji
so predmet začetne preiskave pristojnega organa
.
Z začetno preiskavo se mora v najkrajšem možnem času ugotoviti, ali je pritožba očitno neutemeljena ali zlonamerna.
Če pristojni organ meni, da je pritožba očitno neutemeljena, o svoji odločitvi in o razlogih zanjo obvesti pritožnika.
Identiteta osebe, ki je vložila pritožbo, se ne razkrije poveljniku ali lastniku zadevne ladje. Inšpektor zagotovi, da se med vsemi pogovori s člani posadke ohrani zaupnost.
Država članica obvesti upravo države zastave, po potrebi pošlje kopijo Mednarodni organizaciji dela (ILO), o pritožbah, ki niso očitno neutemeljene, in o nadaljnjih sprejetih ukrepih.
Člen 18
Odprava pomanjkljivosti in zadržanje
1.
Pristojni organ se prepriča, da so ali bodo v skladu s konvencijami odpravljene vse pomanjkljivosti, ugotovljene ali odkrite z inšpekcijskim pregledom.
2.
V primeru pomanjkljivosti, ki očitno ogrožajo varnost, zdravje ali okolje, odredi pristojni organ države pristanišča, kjer ladjo pregledujejo, zadržanje ladje ali prepove plovbo, med katero so bile odkrite pomanjkljivosti. Zadržanje ali prepoved plovbe je odpravljena, ko je grožnja odstranjena ali ko organ ugotovi, odvisno od vseh potrebnih pogojev, da ladja lahko nadaljuje plovbo ali spet začne pluti, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje, ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.
3.
Brez poseganja v omejitve zaradi varnostih razlogov, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004, lahko odredba o zadržanju, ki jo izda pristojni organ:
a)
vključuje navodilo, da ladja ostane na istem mestu ali se premakne na neko sidrišče ali privez; in
b)
določi okoliščine, v katerih lahko kapitan ladje iz varnostnih razlogov ali zaradi preprečitve onesnaženja premakne ladjo na drugo lokacijo.
4.
Inšpektor pri strokovnem presojanju o tem, ali naj ladjo zadrži ali ne, uporabi merila, določena v Prilogi XI.
Če inšpekcijski pregled pokaže, da ladja ni opremljena z delujoč
o
napravo za zapisovanje podatkov o vožnji, kadar je njena uporaba obvezna v skladu z
Direktivo 2002/59/ES
, pristojni organ zagotovi, da se ladja zadrži.
Če pomanjkljivosti, ki upravičujejo zadržanje, ni mogoče hitro odpraviti v pristanišču zadržanja, lahko pristojni organ dovoli ladji nadaljevanje plovbe do najbližje razpoložljive remontne ladjedelnice, kjer so lahko te pomanjkljivosti hitro odpravljene, ali lahko zahteva, da se pomanjkljivosti odpravi
jo
v največ 30 dneh, v skladu s smernicami, ki jih je izdelal Pariški memorandum. V teh primerih se uporabijo postopki, določeni v
členu 20
.
5.
V izrednih okoliščinah, ko je splošno stanje ladje očitno podstandardno, lahko pristojni organ začasno prekine inšpekcijski pregled ladje, dokler odgovorne osebe ne sprejmejo ukrepov, potrebnih za izpolnitev ustreznih zahtev konvencij.
6.
Če je ladjo treba zadržati, pristojni organ takoj obvesti, pisno in skupaj z inšpekcijskim poročilom, upravo države zastave ali kadar to ni mogoče, konzula ali v njegovi odsotnosti najbližjega diplomatskega predstavnika omenjene države, o vseh okoliščinah, v katerih se je zadržanje izkazalo za potrebno. Prav tako se obvestijo imenovani inšpektorji ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo klasifikacijskih spričeval ali
predpisanih potrdil, v
skladu z mednarodnimi
konvencijami.
7.
Določbe te direktive ne vplivajo na dodatne zahteve konvencij, ki se nanašajo na uradno obvestilo in postopke poročanja v zvezi s pregledi pomorske inšpekcije.
8.
Pri opravljanju pregleda pomorske inšpekcije na podlagi te direktive si je treba prizadevati, da se prepreči neupravičeno zadržanje ali zamuda ladje. Če je ladja neupravičeno zadržana ali zamuja, sta lastnik ali upravljavec upravičena do odškodnine za nastalo izgubo ali škodo. V vsakem primeru domnevno neupravičenega zadržanja ali zamude ladje nosi dokazno breme lastnik ali upravljavec ladje.
9.
Pristojni organ v čim krajšem času obvesti pristaniške oblasti, da je bil izdan nalog o zadržanju.
10.
Zaradi zmanjšanja prezasedenosti pristanišča lahko pristojni organ zadržani ladji dovoli premik v drug del pristanišča, če je tak premik varen. Vendar se prezasedenost pristanišča ne more upoštevati kot razlog za zadržanje ali odpravo zadržanja ladje.
Da bi olajšali namestitev zadržanih ladij, pristaniške oblasti sodelujejo s pristojnimi organi.
Člen 19
Pravica do pritožbe
1.
Lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik v državi članici ima pravico do pritožbe zoper odločbo o zadržanju ali zavrnitvi dostopa, ki jo je sprejel pristojni organ. Pritožba ne zadrži izvršitve zadržanja ali zavrnitve dostopa
, vendar se vnese v inšpekcijsko bazo podatkov
.
2.
Države članice vzpostavijo in ohranijo primerne postopke v ta namen v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.
Med seboj sodelujejo pri vzpostavitvi koherentnih standardov in postopkov za uporabo določil tega člena z namenom zagotavljanja razumnih rokov za obravnavo pritožb.
3.
Pristojni organ ustrezno pouči poveljnika ladje iz odstavka 1 o pravici do pritožbe
in praktičnih postopkih v zvezi z njo
.
4.
Če je na podlagi pritožbe ali zahteve, ki jo vloži lastnik ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik, odredba o zadržanju ali odločba o zavrnitvi dostopa preklicana ali spremenjena:
(a)
Države članice zagotovijo, da se inšpekcijska baza podatkov takoj ustrezno dopolni,
(b)
Država članica, v kateri je bila izdana odredba o zadržanju ali odločba o zavrnitvi dostopa, v 24 urah po sprejetju takšne odločitve zagotovijo objavo popravka v skladu s
členom 25
.
Člen 20
Spremljanje po inšpekcijskih pregledih in zadržanj
ih
1.
Kadar pomanjkljivosti, navedenih v
členu 18(2)
, ni mogoče odpraviti v pristanišču, kjer se opravlja inšpekcijski pregled, lahko pristojni organ te države članice dovoli ladji plovbo
neposredno
v najbližjo razpoložljivo remontno ladjedelnico po izbiri poveljnika in zadevnih organov, kjer je mogoče sprejeti nadaljnje ukrepe, pod pogoji, ki jih odredi pristojni organ države zastave in s katerimi soglaša zadevna država članica. Taki pogoji zagotavljajo, da ladja lahko nadaljuje plovbo, ne da bi bila ogrožena varnost in zdravje potnikov ali posadke ali druge ladje, ali če ni nesprejemljive grožnje za onesnaženje morskega okolja.
2.
Če je odločitev, da se ladjo pošlje v remontno ladjedelnico, sprejeta zaradi neizpolnjevanja določil resolucije A. 744(18) IMO, in sicer zaradi ladijske dokumentacije ali konstrukcijskih napak ali pomanjkljivosti, lahko pristojni organ zahteva, da se v pristanišču zadržanja opravi merjenje debeline, preden se ladji dovoli odplutje.
3.
V primerih, navedenih v odstavku 1, pristojni organ države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda obvesti pristojni organ države, v kateri je remontna ladjedelnica, stranke, navedene v
členu 18(6)
, in vse druge pristojne organe o vseh pogojih plovbe.
Pristojni organ države članice, ki prejme tako sporočilo, obvesti organ, ki je poslal sporočilo, o sprejetih ukrepih.
4.
Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se dostop do katerega koli pristanišča
ali sidrišča
znotraj Skupnosti zavrne ladjam, navedenim v odstavku 1, ki nadaljujejo plovbo:
a)
ne da bi izpolnile pogoje, ki jih je odredil pristojni organ katere koli države članice v pristanišču inšpekcijskega pregleda; ali
b)
ki zavrnejo izpolnitev veljavnih zahtev konvencij, tako da ne odplujejo v določeno remontno ladjedelnico.
Takšna zavrnitev ostane v veljavi, dokler lastnik ali upravljavec ne priskrbi dokazov, ki prepričajo pristojni organ države članice, v kateri so bile ugotovljene pomanjkljivosti ladje, da ta popolnoma izpolnjuje vse veljavne zahteve konvencij.
5.
V primerih, navedenih v odstavku 4 (a), pristojni organ države članice, v kateri je bilo ugotovljeno, da ima ladja pomanjkljivosti, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.
V primerih, navedenih v odstavku 4 (b), pristojni organ države članice, v kateri je remontna ladjedelnica, takoj opozori pristojne organe vseh drugih držav članic.
Preden zavrne vplutje, lahko država članica zahteva posvet z upravnim organom države zastave ladje.
6.
Z odstopanjem od določb odstavka 4 lahko ustrezni pristojni organ države pristanišča
ali sidrišča
dovoli dostop do določenega pristanišča
ali sidrišča
v primeru višje sile, prevladujočih varnostnih razlogov ali da zmanjša ali omili nevarnost onesnaženja ali da se odpravijo pomanjkljivosti, pod pogojem, da je lastnik, upravljavec ali poveljnik ladje izvedel ustrezne ukrepe za zagotovitev varnega vplutja, ki jih pristojni organ take države članice sprejme kot zadostne.
Člen 21
Strokovne zahteve za inšpektorje
1.
Inšpekcijske preglede izvajajo le inšpektorji, ki izpolnjujejo merila o usposobljenosti, opredeljena v Prilogi XII, in jih je za opravljanje inšpekcijskih pregledov pooblastil pristojni organ države članice.
2.
Kadar pristojni organ države pristanišča ne more zagotoviti zahtevanega poklicnega strokovnega znanja, lahko inšpektorju tega pristojnega organa pomaga vsaka oseba z zahtevanim strokovnim znanjem.
3.
Pristojni organ, inšpektorji za varnost plovbe, ki izvajajo nadzor pomorske inšpekcije, in osebe, ki jim pomagajo, ne smejo imeti nobenega poslovnega interesa bodisi v pristanišču inšpekcijskega pregleda ali na ladjah v pregledu, prav tako inšpektorji ne smejo biti zaposleni ali opravljati dela v imenu nevladnih organizacij, ki izdajajo predpisana in klasifikacijska spričevala ali opravljajo preglede, potrebne za izdajo teh spričeval ladjam.
4.
Vsak inšpektor nosi osebni dokument v obliki osebne izkaznice, ki ga je izdal njegov pristojni organ v skladu z Direktivo Komisije 96/40/ES
z dne 25. junija 1996 o izdelavi skupnega vzorca službene izkaznice inšpektorjev, ki bodo opravljali pomorsko inšpekcijo
UL L 196, 7.8.1996, str. 8.
.
5.
Države članice zagotovijo preverjanje strokovne usposobljenosti inšpektorjev in preizkus njihovega znanja, kakor je navedeno v Prilogi XII, preden jih pooblastijo za izvajanje inšpekcijskih pregledov, nato pa ponovno vsakih pet let.
6.
Države članice inšpektorjem zagotovijo ustrezno izpopolnjevanje v zvezi s spremembami režima pomorske inšpekcije
Skupnosti
, kakor so določene v tej direktivi in spremembah konvencij.
7.
Komisija v sodelovanju z državami članicami razvija in podpira usklajene sheme Skupnosti za usposabljanje in izpopolnjevanje inšpektorjev.
Člen 22
Poročila pilotov in pristaniških oblasti
1.
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi
piloti, ki so
na ladjah,
ki so
namenjene v pristanišče znotraj države članice ali v tranzitu,
lahko
takoj ustrezno obvestijo pristojni organ države pristanišča ali obalne države, kadar koli med običajnimi dolžnostmi izvedo, da obstajajo
pomanjkljivosti ali ugotovljene ali očitne
okvare, ki lahko škodujejo varni plovbi ladje ali grozijo z onesnaženjem morskega okolja.
2.
Če pristaniške oblasti med opravljanjem običajnih dolžnosti izvedo, da ima ladja v njihovem pristanišču
pomanjkljivosti ali ugotovljene ali očitne
okvare, ki lahko vplivajo na varnost ladje ali pomenijo nesprejemljivo grožnjo za onesnaženje morskega okolja, tak organ takoj obvesti pristojni organ zadevne države pristanišča.
3.
Države članice
zagotovijo, da piloti in pristaniške oblasti posredujejo naslednje podatke,
kadar je mogoče v elektronski obliki:
–
informacije o ladjah (ime, številka IMO, klicni znak in zastava)
–
informacije o plovbi (pristanišče izvora, namembno pristanišče)
–
opis pomanjkljivosti ali ugotovljenih ali očitnih okvar, odkritih na krovu
.
4.
Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2) sprejme predpise za izvajanje tega člena, vključno z usklajeno elektronsko obliko in s postopki za obveščanje o pomanjkljivostih ali ugotovljenih ali očitnih okvarah, ki jih odkrijejo piloti in pristaniške oblasti ter o nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejmejo države članice
Člen 23
Sodelovanje
1.
Vsaka država članica zagotovi, da njene pristaniške oblasti in drugi pristojni organi ali telesa pristojnemu pomorskemu inšpekcijskemu organu predložijo naslednje vrste podatkov, s katerimi razpolagajo:
–
podatke, sporočene v skladu s Prilogo III;
–
podatke o ladjah, ki niso izpolnile zahtev glede obveščanja v skladu s to direktivo in direktivama 2000/59/ES
z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora
UL L 332, 28.12.2000, str. 81.
Direktiva kakor je bila spremenjena z Direktivo 2002/84/ES (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).
in 2002/59/ES ter, če je primerno, Uredbo (ES) št. 725/2004;
–
podatke o ladjah, ki so izplule, ne da bi upoštevale določbe člena 7 ali 10 Direktive 2000/59/ES;
–
podatke o ladjah, ki jim je bil zaradi varnostih razlogov zavrnjen vstop v pristanišče ali ki jim je bilo naloženo, da ga zapustijo.
2.
Države članice ohranijo določbe o izmenjavi podatkov in sodelovanju med njihovim pristojnim organom in pristojnimi organi vseh drugih držav članic ter vzdržujejo vzpostavljeno operativno povezavo med njihovim pristojnim organom, Komisijo in inšpekcijsko bazo podatkov.
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo posodobitev inšpekcijske baze podatkov ob upoštevanju zahtev, ki jih prinaša ta direktiva.
Inšpektorji zaradi izvajanja inšpekcijskih pregledov pregledajo javne in zasebne baze podatkov o inšpekcijskih pregledih ladij, ki so dostopne prek informacijskega sistema Equasis.
3.
Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo takojšnje posredovanje podatkov o inšpekcijskih pregledih.
Podatki, navedeni v tem odstavku, so tisti, ki so opredeljeni v prilogah X in
XIII
.
4.
Vsaka država članica zagotovi, da pristojni pomorski inšpekcijski organ pristaniškim oblastem posreduje pomembne informacije, s katerimi razpolaga.
Člen 24
Inšpekcijska baza podatkov
1.
Vzpostavi se podatkovna baza, ki bo skupna baza za Evropsko unijo in podpisnice Pariškega memoranduma. Komisija s pomočjo Evropske agencije za pomorsko varnost (EMSA) razvije in vzdržuje inšpekcijsko bazo podatkov. Ta baza podatkov prikazuje profil tveganja ladij, navaja vse ladje, ki so na vrsti za inšpekcijski pregled, izračunava obveznost inšpekcijskega pregleda in je sposobna sprejemati podatke o premikanju ladij.
2.
Baza podatkov se uporablja tudi za razvrstitev zastav držav članic na beli, sivi in črni seznam po metodi izračuna, ki jo določi Evropska komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2).
3.
Jedro sistema so skupne zahteve Pariškega memoranduma in Evropske unije. V primeru posebnih zahtev EU pa je Skupnost upravičena, da z namenom izpolnjevanja zahtev sprejme odločitve o razvoju in morebitni prilagoditvi sistema.
4.
Inšpekcijska baza podatkov mora imeti sposobnost prilagoditve bodočim novostim in povezovanja z drugimi bazami podatkov Skupnosti za pomorsko varnost, ter, kjer je to primerno, z ustreznimi nacionalnimi obveščevalnimi sistemi.
5.
Inšpekcijska baza podatkov vsebuje posebne zahteve Pariškega memoranduma, če je primerno, in lahko prejema informacije o inšpekcijskih pregledih, ki jih za namene te direktive beležijo tretje države, ki so podpisnice Pariškega memoranduma.
6.
Inšpekcijska baza podatkov je upravam članic IMO dostopna le za branje, tako kot tudi organom, za katere je odgovorna organizacija, in zainteresiranim strankam. Tak dostop je odvisen od sporazumov o zaupnosti, ki so podobni tistim, ki se jih zahteva od inšpektorjev držav članic.
Člen 25
Objava podatkov
1.
Pristojni organ vsake države članice sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev objave podatkov o inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah dostopa v skladu s
Prilogo XIII
.
2.
Določbe tega člena ne vplivajo na nacionalno zakonodajo o odgovornosti.
Člen 26
Črni seznam o delovanju upravljavcev ladij in družb
Komisija
vsaj enkrat mesečno
sestavi
in na javni spletni strani
objavi
informacijo o družbah, pri katerih bo stopnja uspešnosti v obdobju treh mesecev ali več, opredeljena z namenom določitve stopnje tveganja ladij po postopku iz Priloge I, del I, točka (e), ocenjena kot nizka ali zelo nizka
.
Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(2) sprejme potrebna pravila za izvajanje določil tega člena.
Člen 27
Povračilo stroškov
1.
Če inšpekcijski pregledi, navedeni v
členih 12 in 13
, potrdijo ali odkrijejo pomanjkljivosti glede na zahteve konvencije, ki upravičujejo zadržanje ladje, vse stroške, ki se nanašajo na inšpekcijske preglede v nekem običajnem obračunskem obdobju, krije lastnik ladje ali upravljavec ali njegov zastopnik v državi pristanišča.
2.
Vse stroške v zvezi z inšpekcijskimi pregledi, ki jih je izvedel pristojni organ države članice pod pogoji iz
člena 20(4)
in
člena 15
, krije lastnik ali upravljavec ladje.
3.
Ob zadržanju ladje nosita vse stroške, nastale v zvezi z zadržanjem v pristanišču, lastnik ali upravljavec ladje.
4.
Zadržanje se ne odpravi, dokler stroški niso v celoti povrnjeni ali ni dano zadostno jamstvo za povračilo stroškov.
Člen 28
Podatki za spremljanje izvajanja
Države članice predložijo Komisiji
in Evropski agenciji za pomorsko varnost (EMSA)
podatke, navedene v
Prilogi XIV
, v presledkih, navedenih v omenjeni prilogi.
Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s katerimi Komisiji
in EMSA
zagotovijo poln in neomejen dostop do vseh podatkov, ki se obdelujejo v informacijskem sistemu iz
člena 23(2)
.
Člen 29
Spremljanje izpolnjevanja določb in uspešnosti držav članic
Komisija za zagotovitev učinkovitega izvajanja te direktive in spremljanje splošnega delovanja režima pomorske inšpekcije Skupnosti v skladu s členom 2(b)(i) Uredbe (ES) št. 1406/2002 zbira potrebne podatke in opravlja obiske v državah članicah.
Člen 30
Odbor
1.
Komisiji pomaga Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ustanovljen s členom 3 Uredbe (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 5. novembra 2002
UL L 324, 29.11.2002, str. 1.
Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 93/2007 (UL L 22, 31.1.2007, str. 12).
.
2.
Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata
člen 5a(1) do (4) in člen 7
Sklepa 1999/468/ES
,
ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Obdobje, določeno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, traja tri mesece.
Člen 31
Postopek za spremembo Direktive
Ta direktiva se lahko spremeni brez razširitve področja njene uporabe, v skladu
z regulativnim
postopkom
s pregledom
, določenim v
členu 30(2)
, zaradi:
a)
prilagoditve
prilog
na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju te direktive, in ob upoštevanju razvoja v okviru Pariškega memoranduma;
b)
prilagajanja prilog,
razen Priloge I,
da bi se upoštevale spremembe pravnih aktov Skupnosti o pomorski varnosti in zaščiti, konvencij, protokolov, kodeksov in resolucij ustreznih mednarodnih organizacij in Pariškega memoranduma, ki so začele veljati;
c)
spreminjanja opredelitev
in posodabljanja
seznama mednarodnih konvencij, ki so pomembne za namene te
direktive.
Spremembe mednarodnih instrumentov iz člena 2 se lahko po členu 5 Uredbe (ES) št. 2099/2002 izvzamejo s področja uporabe te
direktive.
Člen
32
Kazni
Države članice določijo sistem
kazni
za kršitev nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se te
kazni
izvajajo. Tako določene
kazni
so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Komisija zagotovi, da tako določene kazni omogočajo enotno uporabo sistema pregleda v Skupnosti in ne vzpostavljajo razlik med državami članicami.
Člen 33
Pregled
Komisija pregleda izvajanje te direktive najpozneje v 18 mesecih po izteku roka za prenos te direktive. Ta pregled med drugim obsega
izpolnjevanje splošne obveznosti inšpekcijskih pregledov Skupnosti iz člena 5,
število inšpektorjev pomorske inšpekcije v vsaki državi članici in število opravljenih inšpekcijskih pregledov
in delovanje sistema pravičnega deleža za neopravljene inšpekcijske preglede iz člena 7
.
Komisija sporoči ugotovitve pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu in na podlagi pregleda določi, ali je treba predlagati spremembo direktive ali nadaljnjo zakonodajo na tem področju.
Člen 34
Izvajanje in uradno obveščanje
1.
Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi […] in točkami […] Prilog […] [členi ali podrazdelki te direktive in točkami prilog, ki so bili vsebinsko spremenjeni v primerjavi s prejšnjo direktivo] s to direktivo, najpozneje v 18 mesecih po datumu, določenem v
členu 36.
2.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Prav tako vključijo izjavo, da se sklici v veljavnih zakonih, uredbah in upravnih določbah na direktive, ki so bile razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in oblikujejo izjavo.
3.
Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.
4.
Poleg tega Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju direktive v državah članicah.
Člen 35
Razveljavitev
Direktiva 95/21/ES, kot je bila spremenjena z direktivami iz dela A
Priloge XV
, se razveljavi
od
... *
Datum začetka veljavnosti te direktive.
,
brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B
Priloge XV
v nacionalno zakonodajo.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s primerjalno tabelo v
Prilogi XVI
.
Člen 36
Začetek veljave
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v
Uradnem listu Evropske unije
.
Členi […] in točke […] iz prilog […] [členi ali podrazdelki te direktive in točke prilog, ki se v primerjavi s prejšnjo direktivo niso spremenile,
]
se uporabljajo od...
*
Datum začetka veljavnosti te direktive.
.
Člen 37
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V ,
Za Evropski parlament Za Svet
Predsednik
Predsednik
PRILOGA
I
Elementi
režima pomorske inšpekcije v Skupnosti (kakor je navedeno v
členu 5
)
Naslednji elementi se vključijo v režim pomorske inšpekcije v Skupnosti:
I.
Profil tveganja ladje
Profil tveganja ladje se določi s kombinacijo naslednjih parametrov:
1.
Splošni parametri
(a)
Vrsta ladje
Tveganje je večje pri potniških ladjah, naftnih tankerjih in kemičnih tankerjih, ladjah za prevoz plina in ladjah za prevoz razsutega tovora.
(b)
Starost ladje
Tveganje je večje
pri ladjah, starejših od 12 let
.
(c)
Uspešnost države zastave
(i)
Tveganje je večje pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države z visokim deležem zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma.
(ii)
Tveganje je manjše pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države z majhnim deležem zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma.
(iii)
Tveganje je manjše pri ladjah, ki plujejo pod zastavo države, za katere je neodvisni pregled, opravljen v skladu
z okvirom in postopki za prostovoljni sistem pregledov držav članic
IMO, pokazal upoštevanje ustreznih instrumentov
v skladu z ukrepi iz tretje alinee člena 9(3) ali dokler se ne sprejmejo taki ukrepi, če se dokaže, da je bil predložen popravni akcijski načrt
.
(d)
Priznane organizacije
(i)
Tveganje je večje pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma nizka ali zelo nizka.
(ii)
Tveganje je manjše pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale priznane organizacije, katerih uspešnost je glede na delež zadržanj v EU in na območju podpisnic Pariškega memoranduma visoka.
(iii)
Tveganje je manjše pri ladjah, ki so jim spričevalo izdale organizacije, priznane v skladu s pogoji iz Direktive Sveta 94/57/ES
z dne 22. novembra 1994 o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav
UL L 319, 12.12.1994, str. 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 324, 29.11.2002, str. 53).
.
(e)
Uspešnost družb
(i)
Tveganje je večje pri ladjah tistih družb, katerih uspešnost je glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v Evropski uniji in na območju podpisnic Pariškega memoranduma nizka ali zelo nizka.
(ii)
Tveganje je manjše pri ladjah tistih družb, katerih uspešnost je glede na ugotovljene pomanjkljivosti njenih ladij in glede na delež zadržanj v Evropski uniji in na območju podpisnic Pariškega memoranduma visoka.
2.
Parametri preteklih inšpekcijskih pregledov
(i)
Tveganje je večje pri ladjah, ki so bile zadržane več kot enkrat.
(ii)
Tveganje je manjše pri ladjah, pri katerih so med inšpekcijskimi pregledi v preteklih 36 mesecih ob posameznem pregledu ugotovili manj kot pet pomanjkljivosti in ki v preteklih 36 mesecih niso bile zadržane.
(iii)
Tveganje je manjše pri ladjah, ki v preteklih 36
mesecih
niso bile zadržane.
Na podlagi
splošnih
parametrov
in parametrov preteklih pregledov
tveganja iz
oddelkov 1 in 2
se določijo naslednji profili tveganja ladje.
–
veliko tveganje
–
standardno tveganje
–
nizko tveganje
Pri določanju navedenih profilov tveganja se bolj upoštevajo parametri
vrste ladje,
uspešnosti države zastave, priznane organizacije in družbe.
II.
Inšpekcijski pregled ladij
Na ladjah, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti, se v rednih časovnih presledkih izvajajo periodični inšpekcijski pregledi, v posebnih okoliščinah pa dodatni inšpekcijski pregledi.
1.
Periodični inšpekcijski pregledi
Periodične inšpekcije se opravijo v vnaprej določenih časovnih presledkih
.
Pogostost pregledov se določi
na podlagi profila tveganja ladje. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladje z velikim tveganjem ne sme biti daljši od 6 mesecev. Časovni presledek med periodičnimi inšpekcijskimi pregledi ladij z drugačnim profilom tveganja se podaljša skladno z zmanjšanjem tveganja.
Države članice opravijo periodični inšpekcijski pregled na:
–
Kateri koli ladji s profilom velikega tveganja, ki v preteklih 6 mesecih ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje z velikim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od petega meseca dalje.
–
Kateri koli ladji s standardnim profilom tveganja, ki v preteklih 12 mesecih ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje s standardnim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od desetega meseca dalje.
–
Kateri koli ladji s profilom majhnega tveganja, ki v preteklih
30 mesecih
ni bila pregledana v pristanišču Evropske unije ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma. Ladje z majhnim tveganjem so primerne za inšpekcijski pregled od štiriindvajsetega meseca dalje.
2.
Dodatni inšpekcijski pregledi
Na naslednjih ladjah, pri katerih so
nastopili
glavni razlogi ali
posebne okoliščine, se inšpekcijski pregledi opravijo ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda:
2.1.
Glavni razlogi
Na ladjah, pri katerih so nastopili naslednji glavni razlogi, se inšpekcijski pregledi opravijo ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda:
–
Ladje, ki so bile po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma začasno izključene ali umaknjene iz svojega razreda zaradi varnostnih
razlogov.
–
Ladje
, ki so bile predmet poročila ali obvestila druge države članice.
–
Ladje, ki jih ni v inšpekcijski bazi podatkov.
–
Ladje, ki:
–
so bile udeležene v trčenju, brodolomu ali so nasedle na poti v pristanišče;
–
so bile obtožene domnevne kršitve predpisov o raztovarjanju škodljivih snovi ali odplak ali
–
so nenadzorovano ali nevarno manevrirale, pri čemer niso upoštevale predpisov med plovbo, ki jih je sprejela IMO, ali varne navigacijske prakse in postopkov;
–
Ladje, ki niso izpolnile ustreznih zahtev glede obveščanja, navedenih v členu 8 te direktive, v Direktivi 2000/59/ES, Direktivi 2002/59/ES in, če je primerno, Uredbi (ES) št. 725/2004.
–
Ladje, pri katerih so bile javljene še ne odpravljene pomanjkljivosti, razen tistih, ki so morale odpraviti pomanjkljivosti v roku 14 dni od odhoda, in tistih, ki so morale odpraviti pomanjkljivosti pred odhodom.
2.2.
Posebne okoliščine
Na ladjah, pri katerih so nastopile naslednje posebne okoliščine, se inšpekcijski pregledi opravijo ne glede na obdobje od zadnjega periodičnega pregleda. Odločitev o izvršitvi dodatnega pregleda pa je prepuščena strokovni presoji inšpektorja.
–
Ladje, ki:
–
so jih upravljali
na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje, ali
–
niso upoštevale priporočil o
plovbi skozi ožine v Baltiško morje iz prilog k resoluciji MSC.138(76)
IMO.
–
Ladje s spričevalom, ki ga je izdala organizacija, katere priznanje je bilo odvzeto po zadnjem inšpekcijskem pregledu v Evropski uniji ali na območju podpisnic Pariškega memoranduma.
–
Ladje, za katere so piloti ali pristaniške oblasti poročali, da imajo
pomanjkljivosti ali očitne
okvare, ki lahko ovirajo njihovo varno plovbo ali grozijo z onesnaženjem okolja v skladu s
členom 22
te
direktive.
–
Ladje
, ki so bile predmet poročila ali pritožbe poveljnika, člana posadke ali katere koli osebe ali organizacije, ki ima upravičen interes za varno delovanje ladje, bivalne in delovne pogoje na ladji ali preprečevanje onesnaževanja, razen če zadevna država članica meni, da sta poročilo ali pritožba očitno neutemeljena.
–
Ladje, ki so bile pred več kot tremi meseci že
zadržane.
–
Ladje
, pri katerih so bili javljeni problemi v zvezi s tovorom, zlasti s škodljivim in nevarnim tovorom.
–
Ladje, ki so jih upravljali na način, nevaren za osebe, lastnino ali okolje.
–
Ladje, za katere se je iz zanesljivih virov izvedelo, da se njihovi parametri tveganja razlikujejo od zabeleženih in da je torej njihova raven tveganja večja.
3.
Sistem izbora
3.1.
Ladje iz prve prednostne skupine bodo inšpekcijsko pregledane na naslednji način:
a)
razširjeni inšpekcijski pregled se opravi:
–
na kateri koli ladji s profilom velikega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 6 mesecih,
–
na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom standardnega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 12 mesecih,
–
na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom nizkega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 36 mesecih,
b)
začetni ali po potrebi podrobnejši inšpekcijski pregled se opravi:
–
na kateri koli ladji, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom standardnega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 12 mesecih,
–
na kateri koli ladji, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom nizkega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 36 mesecih.
c)
v primeru enega izmed glavnih razlogov:
–
podrobnejši ali razširjeni inšpekcijski pregled, odvisno od strokovne ocene inšpektorja, se opravi na kateri koli ladji s profilom velikega tveganja in na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let;
–
podrobnejši inšpekcijski pregled se opravi na kateri koli ladji, starejši od 12 let, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora.
3.2.
Pri ladjah druge prednostne skupine se pregledi opravijo, kot sledi:
a)
razširjeni inšpekcijski pregled se opravi:
–
na kateri koli ladji s profilom velikega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 5 mesecih,
–
na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom standardnega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 10 mesecih,
–
na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom nizkega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 24 mesecih,
b)
začetni ali po potrebi podrobnejši inšpekcijski pregled se opravi:
–
na kateri koli ladji, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom standardnega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 10 mesecih,
–
na kateri koli ladji, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let, s profilom nizkega tveganja, ki ni bila pregledana v preteklih 24 mesecih.
c)
v primeru posebne okoliščine:
–
podrobnejši ali razširjeni inšpekcijski pregled, odvisno od strokovne ocene inšpektorja, se opravi na kateri koli ladji s profilom velikega tveganja in na kateri koli potniški ladji, naftnem tankerju, kemičnem tankerju, ladji za prevoz plina ali ladji za prevoz razsutega tovora, starejši od 12 let;
–
podrobnejši inšpekcijski pregled se opravi na kateri koli ladji, starejši od 12 let, ki ni potniška ladja, naftni tanker, kemični tanker, ladja za prevoz plina ali ladja za prevoz razsutega tovora.
PRILOGA II
Profil tveganja ladje
Profil tveganja
Ladje s profilom velikega tveganja (PVT)
Ladje s profilom standardnega tveganja (PST)
Ladje s profilom nizkega tveganja (PNT)
Splošni parametri
Merila
Ponderji (v točkah)
Merila
Merila
1
Vrsta ladje
Kemični tanker
Ladja za prevoz plina
Naftni tanker
Ladja za prevoz razsutega tovora
Potniška ladja
2
Ni ladja s profilom velikega tveganja in ne ladja s profilom nizkega tveganja
Vse vrste
2
Starost ladje
Vse vrste
> 12 let
1
Vse starosti
3a
Zastava
Črni, sivi in beli seznam
Črni - zelo veliko tveganje
Veliko tveganje
Srednje do veliko tveganje
2
Beli
Črni - srednje tveganje
1
3b
Revizija IMO
-
-
Da
4a
Priznane organizacije
Uspešnost
Visoka
-
-
Visoka
Srednja
-
-
-
Nizka
Nizka
1
-
Zelo nizka
Zelo nizka
-
4b
Priznava EU
-
-
Da
5
Družba
Uspešnost
Visoka
-
-
Visoka
Srednja
-
-
-
Nizka
Nizka
2
-
Zelo nizka
Zelo nizka
-
Parametri preteklih inšpekcijskih pregledov
6
Število zabeleženih pomanjkljivosti pri posameznem pregledu v preteklih 36 mesecih
Pomanjkljivosti
Se ne uporablja
-
≤ 5 (in vsaj en inšpekcijski pregled v preteklih 36 mesecih)
7
Število zadržanj v preteklih 36 mesecih
Zadržanja
≥ 2 zadržanj
1
Brez zadržanj
PVT so ladje, ki izpolnjujejo merila v skupni vrednosti 5 točk ali več.
PNT so ladje, ki izpolnjujejo merila v okviru parametrov, ki se uporabljajo za nizko tveganje.
Pst so ladje, ki niso ne PVT ne PNT.
PRILOGA III
NAJAVA
Zahtevane informacije glede na člen 8(2):
Spodaj
navedene informacije
so poslane
pristaniški oblasti ali organu ali službi, določeni za ta namen, vsaj tri dni pred pričakovanim vplutjem v pristanišče ali sidrišče ali pred izplutjem iz prejšnjega pristanišča ali sidrišča, če se pričakuje, da bo vožnja trajala manj kakor tri dni.
a)
identifikacija ladje (ime, klicni znak, identifikacijska številka IMO ali številka MMSI);
b)
predvideno trajanje postanka
in seznam pristanišč Skupnosti, v katera ladja na svoji poti zaporedno pripluje
;
c)
za tankerje:
i)
oblika: enojni trup, enojni trup s SBT, dvojni trup,
ii)
stanje cistern za tovor in balast: polne, prazne, inertne,
iii)
prostornina in vrsta tovora;
d)
načrtovani postopki v namembnem pristanišču ali sidrišču (natovarjanje, raztovarjanje, drugo);
e)
načrtovani predpisani inšpekcijski pregledi in večja vzdrževalna dela ter popravila, ki se bodo izvedla v namembnem pristanišču ali sidrišču;
f)
datum zadnjega razširjenega inšpekcijskega pregleda na območju podpisnic Pariškega
memoranduma.
PRILOGA IV
SEZNAM SPRIČEVAL IN DOKUMENTOV (
kakor je navedeno v členu
12
(2)
)
1.
Mednarodno izmeritveno spričevalo (1969).
2. –
Spričevalo o varnosti potniške ladje;
–
spričevalo o varnosti konstrukcije tovorne ladje;
–
spričevalo o varnostni opremi tovorne ladje;
–
spričevalo o zanesljivosti radiotelegrafske naprave tovorne ladje;
–
spričevalo o zanesljivosti radiotelefonske naprave tovorne ladje;
–
spričevalo o zanesljivosti radijske postaje na tovorni ladji;
–
spričevalo o oprostitvi, ki vključuje specifikacijo tovora, če je primerno;
–
spričevalo o varnosti tovorne ladje.
3.
Mednarodno spričevalo o zaščiti ladje (ISSC).
4.
Redni povzetki evidence.
5.
Mednarodno spričevalo o sposobnosti za prevoz kapljivo tekočih plinov;
–
spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih utekočinjenih plinov.
6.
Mednarodno spričevalo o primernosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij;
–
spričevalo o sposobnosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij v razsutem stanju.
7.
Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaženja z oljem.
8.
Mednarodno spričevalo o preprečevanju onesnaževanja pri prevozu nepakiranih škodljivih tekočih snovi.
9.
Mednarodno spričevalo o tovorni črti (1966);
–
mednarodno spričevalo o izvzetju tovornih črt.
10.
Knjiga o oljih, dela I in II.
11.
Knjiga o tovoru.
12.
Listina o minimalnem številu članov posadke, potrebne za varno plovbo.
13.
Spričevala ali drugi dokumenti, izdani v skladu s Konvencijo STCW.
14.
Zdravniška spričevala (glej Konvencijo ILO, št. 73, o zdravniškem pregledu pomorščakov).
15.
Pregled razporeditve dela na krovu (Konvencija ILO št. 180 in STCW 95).
16.
Evidenca delovnega časa in počitka pomorščakov (Konvencija ILO št. 180).
17.
Knjiga o stabilnosti.
18.
Kopija listine o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, izdana v skladu z Mednarodnim kodeksom ravnanja za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (SOLAS
74
, Poglavje IX).
19.
Spričevala o trdnosti ladje in strojnih naprav, ki jih izda priznana organizacija (in ki se zahtevajo samo tedaj, ko ladja ohrani svoj razred v priznani organizaciji).
20.
Listina o skladnosti s posebnimi zahtevami za ladje, ki prevažajo nevarne snovi.
21.
Varnostno spričevalo hitrega plovila in dovoljenje za upravljanje tega plovila.
22
.
Poseben seznam nevarnega blaga ali seznam natovorjenega nevarnega blaga ali podroben tovorni načrt.
23
.
Ladijski dnevnik v zvezi s poročili o preskusih in vajah vključno z varnostnim urjenjem ter dnevnik za zapisnike o pregledu in vzdrževanju naprav in programov za reševanje ter naprav za odkrivanje, preprečevanje in gašenje požarov.
24
.
Varnostno spričevalo ladje za posebne namene.
25
.
Varnostno spričevalo za mobilno vrtalno enoto na morju.
26
.
Za naftne tankerje zapis o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega prevoza z balastom.
27
.
Seznam razporeditve ob alarmu, protipožarni načrt in za potniške ladje načrt ukrepov ob poškodbah ladje.
28
.
Načrt nujnih ukrepov ob onesnaženju ladje z nafto.
29
.
Dokumentacija s poročili o nadzoru (ladij, ki prevažajo razsuti tovor, in naftnih tankerjev).
30
.
Poročila o predhodnih pregledih pomorske inšpekcije.
31
.
Za ro-ro potniške ladje podatki o največjem razmerju faktorjev pregrajevanja A/A.
32
.
Potrdilo o nakladanju sipkega tovora.
33
.
Priročnik o zavarovanju tovora.
34
.
Načrt ravnanja z odpadki in dnevnik o ravnanju z odpadki.
35
.
Računalniško podprt informacijski sistem za pomoč poveljnikom potniških ladij pri odločanju.
36
.
Načrt sodelovanja s službami iskanja in reševanja (SAR) za potniške ladje, ki plujejo na rednih progah.
37
.
Seznam operativnih omejitev za potniške ladje.
38
.
Knjiga ladij, ki prevažajo razsuti tovor.
39
.
Načrt natovarjanja in raztovarjanja ladij, ki prevažajo razsuti tovor.
40
.
Spričevalo o zavarovanju ali katera koli druga finančna varščina v zvezi s civilno odgovornostjo za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto (Mednarodna konvencija o civilni odgovornosti za škodo, povzročeno z onesnaženjem z nafto, 1992).
41.
Obvezno spričevalo v skladu z Direktivo
2007/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [
o civilni odgovornosti in finančnih jamstvih lastnikov ladje
]
+
UL: vstaviti številko.
.
42.
Obvezno spričevalo v skladu z Uredbo (ES) št.
.../2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [
o odgovornosti prevoznika potnikov po morju in celinskih plovnih poteh v primeru nesreč
]
+
.
PRILOGA V
"
UPRAVIČENI RAZLOGI
"
ZA PODROBNEJŠI INŠPEKCIJSKI PREGLED (kakor je navedeno v
členu 12(3)
)
1.
Ladje, naštete v
Prilogi I, del II, oddelek 2
.
2.
Knjiga o oljih ni pravilno vodena.
3.
Pri pregledu spričeval in druge dokumentacije so bile odkrite netočnosti.
4.
Nekateri znaki kažejo na to, da člani posadke ne morejo izpolniti zahtev glede sporazumevanja na krovu iz člena 17 Direktive 2001/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta
z dne 4. aprila 2001 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov
UL L 136, 18.5.2001, str. 17.
Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/45/ES (UL L 255, 30.9.2005, str. 160).
.
5.
Spričevalo je bilo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano,
6.
Spričevalo poveljnika ladje, častnika ali podčastnika je izdala država, ki ni ratificirala konvencije STCW.
7.
Obstajajo dokazi o tem, da se postopki v zvezi s tovorom in drugi postopki ne izvajajo varno ali v skladu s smernicami IMO, npr. vsebina kisika v glavnem dovodu inertnega plina v cisterne za tovor presega najvišjo predpisano stopnjo.
8.
Poveljnik naftnega tankerja ne predloži zapisa o spremljanju raztovarjanja nafte in sistemu nadziranja zadnjega potovanja z balastom.
9.
Seznam razporeditve ob alarmu ni tekoče urejen ali pa člani posadke ne poznajo svojih nalog ob požaru ali ukazu o zapustitvi ladje.
10.
Sproženi so bili lažni signali za klic v sili, ki jim niso sledili pravilni postopki ukinitve.
11.
Manjka glavna oprema ali naprave, ki jih zahtevajo konvencije.
12.
Higienske razmere na ladji so zelo neustrezne.
13.
Iz splošnega vtisa in opažanj inšpektorja za varnost plovbe izhaja, da obstaja resno kvarjenje ali pomanjkljivosti na trupu ali konstrukciji, ki lahko ogrozi konstrukcijo ladje, njeno neprepustnost za vodo ali odpornost proti slabemu vremenu.
14.
Obstajajo podatki ali dokazila o tem, da poveljnik ladje ali ladijska posadka nista seznanjena z bistvenimi postopki na ladji v zvezi z varnostjo ladje ali preprečevanjem onesnaževanja ali da se taki postopki niso izvajali.
15.
Manjka pregled razporeditve dela na krovu ali evidenca delovnega časa ali počitka pomorščakov.
PRILOGA VI
POSTOPKI ZA NADZOR LADIJ
1.
Načela o številu članov ladijske posadke (Resolucija IMO A.890(21), kakor je bila spremenjena).
2.
Določbe Mednarodnega pomorskega kodeksa o nevarnem blagu.
3.
Objava Mednarodne organizacije dela (ILO)
"
Pregled delovnih razmer na ladjah: smernice za postopke
"
.
4.
Priloga I k pariškemu memorandumu, in sicer
"
Postopki nadzora, ki jih opravlja inšpekcija za varnost plovbe
"
in ustrezna navodila ali smernice, ki jih je izdal Pariški memorandum.
5.
Resolucija IMO MSC.159(78) (sprejeta 21. maja 2004)
"
Začasne smernice o ukrepih v zvezi z nadzorom in skladnostjo za povečanje pomorske zaščite
"
.
PRILOGA VII
Postopki za nadzor ladij v zvezi z zaščito
A.
Pred vkrcanjem
1.
Te smernice se nanašajo samo na ladje, navedene v členu 3.1
in
3.2
ter po potrebi v členu
3.3 Uredbe (ES) št. 725/2004, pod pogojem, da ne plujejo pod zastavo države pristanišča, v katerem se opravlja inšpekcijski pregled.
2.
Inšpektorji morajo biti seznanjeni s stopnjo zaščite pristanišča, v katerem se opravlja inšpekcijski pregled.
3.
Pritožbe ali poročila v zvezi z zaščito, ki jih prejmejo inšpektorji pred vkrcanjem na ladjo, je treba posredovati na pristojni organ za pomorsko zaščito Organ, ki ga imenuje država zaradi uporabe zaščitnih ukrepov.
, ki odloči o prednosti za inšpekcijski pregled zaščite, ki ga opravi pooblaščeni varnostni častnik.
4.
Čeprav poveljnik ladje presoja o varnosti ladje, ne sme zavrniti prihoda pooblaščenega inšpektorja zaradi izvedbe inšpekcijskega pregleda. Obstajajo lahko primeri, ko je pregled pomorske inšpekcije obvezen, vendar skuša poveljnik zaradi varnostih razlogov omejiti pregled. Če inšpektor meni, da to ni utemeljeno, se mora posvetovati s pristojnim organom za zaščito.
5.
Inšpektorji morajo biti seznanjeni s tem, da se na ladji s stopnjo zaščite 3 lahko z zaščitnimi ukrepi omeji obseg pregleda varnosti pomorske inšpekcije.
Mogoče je, da na primer vaja za primer izrednih dogodkov v polnem obsegu ni dovoljena. Obstajajo lahko tudi okoliščine, v katerih pristojni organ za zaščito omeji dejavnost pomorske inšpekcije.
B.
Začetni inšpekcijski pregled
Med začetnim inšpekcijskim pregledom mora inšpektor:
1.
Med približevanjem ladji, vkrcavanjem nanjo in gibanjem v njeni bližini upoštevati varnostne vidike, kakor so določeni v ustreznih smernicah Pariškega memoranduma, in upoštevati stopnjo zaščite, ki sta jo določila pristanišče in ladja. Inšpektorjem ni treba preizkušati sistema za zaščito, upoštevati morajo samo tiste vidike, ki se primerijo med normalnim obratovanjem na krovu.
2.
Preveriti, ali je na krovu mednarodno spričevalo o zaščiti ladje (ISSC) ali začasno spričevalo ISSC, preveriti njegovo veljavnost, ali ga je izdala uprava ladje, od nje pooblaščena organizacija ali druga država na zahtevo uprave.
3.
Vprašati poveljnika ladje, po kateri stopnji zaščite se ravna ladja, in potrditi, da je stopnja najmanj enaka stopnji, ki jo je določilo pristanišče.
4.
Pri preverjanju druge dokumentacije zahtevati dokaze, da so bila v ustreznih časovnih razmikih izpeljana varnostna urjenja – najmanj vsake 3 mesece in tudi po zamenjavah nekaterih članov posadke – (Kodeks ISPS, oddelek 13 dela A in dela B in odstavki 13.6 in 13.7), in zaprositi za informacije o vajah, v katere je bila vključena ladja.
5.
Preveriti evidenco za vsaj zadnjih deset pristanišč, ki jih je ladja obiskala, vključno s stiki ladja/pristanišče ali ladja/ladja, ki morajo za vsak stik vsebovati naslednje podatke:
–
stopnjo zaščite, pod katero je ladja delovala – kakršne koli posebne ali dodatne zaščitne ukrepe, ki jih je uvedla ladja,
–
da so bili upoštevani ustrezni ukrepi za ladijsko zaščito med kakršno koli dejavnostjo med dvema ladjama.
6.
Oceniti, ali lahko ključni člani ladijskega osebja vzpostavijo učinkovito medsebojno komunikacijo.
C.
Upravičeni razlogi
1.
1 Inšpektor lahko med začetnim inšpekcijskim pregledom najde naslednje upravičene razloge za nadaljnje nadzorne ukrepe v zvezi z zaščito:
1.1.
ISSC ni veljavno ali mu je potekla veljavnost
1.2.
Ladja ima nižjo stopnjo zaščite kakor pristanišče
1.3.
Urjenja v zvezi z zaščito ladje niso bila izpeljana
1.4.
Evidenca za zadnjih deset stikov ladja/pristanišče ali ladja/ladja je nepopolna
1.5.
Obstajajo dokazi ali ugotovitve, da ključni člani ladijskega osebja ne zmorejo vzpostaviti medsebojne komunikacije.
1.6.
Iz opazovanj izhaja, da obstajajo resne pomanjkljivosti v ureditvi zaščite
1.7.
Obstajajo informacije tretje strani, na primer poročila ali pritožbe, ki zadevajo informacije v zvezi z zaščito
1.8
Ladja ima drugo
ISSC
zapored, pri čemer je po strokovni presoji inšpektorja eden od razlogov, zakaj je ladja ali družba prosila za takšno spričevalo, ta, da bi se izognila popolni skladnosti s poglavjem XI-2 SOLAS 74 in delom A kodeksa ISPS po izteku prvega začasnega spričevala. Del A kodeksa ISPS določa okoliščine, ko je mogoče izdati začasno spričevalo.
2.
Če so ugotovljeni upravičeni razlogi, kakor je opisano zgoraj, inšpektor takoj obvesti pristojni organ za zaščito (razen če je inšpektor tudi pooblaščeni varnostni častnik). Pristojni organ za zaščito nato odloči o nadaljnjih potrebnih nadzornih ukrepih, pri čemer upošteva stopnjo zaščite v skladu s pravilom 9 poglavja XI Konvencije SOLAS
74
.
3.
O drugih upravičenih razlogih presoja pooblaščeni varnostni častnik.
D.
Nadaljnji nadzorni ukrepi
1.
Če na krovu ni veljavnega
ISSC
ali veljavnega začasnega ISSC, inšpektor zadrži ladjo in sproži postopek iz Priloge XI k tej direktivi.
2.
O vseh drugih nadzornih ukrepih odloči pristojni organ za zaščito. Ti so navedeni v poglavju XI-2 SOLAS 74.
3.
Ob upoštevanju zahtev veljavnih pravnih aktov Skupnosti, nacionalne zakonodaje in predpisov lahko pristojni organ za zaščito od inšpektorja zahteva nadaljnja preverjanja, preden sprejme svojo odločitev ali preden pridejo na ladjo pooblaščeni varnostni častniki.
Ta preverjanja so omejena na naslednje:
a)
ali je na krovu varnostni načrt in ali je na krovu varnostni častnik ladje (SSO);
b)
ali so poveljnik in ladijsko osebje, zlasti SSO, častnik na dolžnosti in oseba(-e), ki nadzira(-jo) dostop do ladje seznanjeni z osnovnimi postopki zaščite na ladji;
c)
ali je vzpostavljena komunikacija med SSO in varnostnim častnikom pristanišča;
d)
ali obstaja evidenca o vzdrževanju sistema za zaščito ladje, vključno z naslednjim:
–
notranjimi pregledi in pregledi zaščitnih dejavnosti
–
periodičnimi pregledi ocene varnosti ladje
–
periodičnimi pregledi varnostnega načrta ladje
–
uresničevanji kakršnih koli sprememb varnostnega načrta ladje
–
vzdrževanjem, umerjanjem in preizkušanjem kakršne koli varnostne opreme na krovu, vključno s preizkušanjem ladijskega sistema opozarjanja na nevarnost;
e)
preverjanje evidence o:
–
ogrožanjih varnosti
–
kršitvah varnosti
–
spremembah stopenj zaščite
–
obvestilih v zvezi z neposredno varnostjo ladje.
4.
Kadar je edini način za preverjanje ali odpravo neizpolnjevanja zahtev pregled ustreznih zahtev varnostnega načrta ladje, je izjemoma dovoljen omejen dostop do posameznih delov načrta, povezanih z neizpolnjevanjem zahtev, vendar le s soglasjem države zastave ali poveljnika zadevne ladje. Ti posamezni deli so navedeni v delu A Kodeksa ISPS.
5.
Nekatere določbe načrta, ki se nanašajo na nekatere zaupne informacije, se ne pregledujejo, razen če se zadevna država zastave s tem strinja.
Ti posamezni deli so navedeni v delu A Kodeksa ISPS.
6.
Če pristojni organ za zaščito izpelje nadaljnje nadzorne ukrepe, ki omejijo obseg pregleda varnosti pomorske inšpekcije ali preprečijo njen zaključek, mora inšpektor stopiti v stik s pristojnim organom za zaščito in si prizadevati za dokončanje pregleda varnosti, ko ladja dobi dovoljenje za izplutje. Še vedno velja načelo, da ladja ne sme biti neupravičeno zadržana. Vendar odkritje kršitev varnosti običajno pomeni, da lahko inšpektor utemeljeno zaključi začetni inšpekcijski pregled ali da nadaljuje, če obstajajo upravičeni razlogi za podrobnejši inšpekcijski pregled vidikov, ki niso varnostni.
7.
Če pristojni organ za zaščito naloži ladji, da zapusti pristanišče, mora inšpektor zagotoviti, da je pristojni organ za zaščito seznanjen z vsemi možnimi posledicami za varnost in/ali okolje zaradi odločitve, da ladja zapusti privez in/ali odpluje na odprto morje. To lahko vključuje nevarnosti zaradi prekinitve postopkov s tovorom. Pristojni organ za zaščito mora ob upoštevanju vseh nevarnosti odločiti o potrebnih ukrepih.
8.
Če je ladja zadržana zaradi razlogov, ki niso varnostni, nato pa ji je naloženo, da zapusti pristanišče, preden je zadržanje odpravljeno, se zadržanje všteje v zavrnitev dostopa v skladu s
členom 15
.
PRILOGA VIII
POSTOPKI ZA RAZŠIRJENE PREGLEDE LADIJ (kakor je navedeno v
členu 13)
POSTOPKI
V ZVEZI Z RAZŠIRJENIM PREGLEDOM NEKATERIH KATEGORIJ
LADIJ
Ob upoštevanju izvedljivosti v praksi ali morebitnih omejitev v zvezi z varnostjo oseb, ladje ali pristanišča, razširjeni pregled obsega vsaj postavke, navedene v nadaljevanju. Inšpektorji se morajo zavedati, da tak pregled lahko ogrozi varno izvajanje nekaterih postopkov na ladji, kakor je npr. ravnanje s tovorom, če se morajo pregledi, ki neposredno vplivajo na te postopke, izvajati med temi postopki.
1.
LADJE NA
SPLOŠNO
–
Preizkus prekinitve energije,
–
pregled zasilne razsvetljave,
–
delovanje zasilne požarne črpalke z dvema brizgalnima cevema, priključenima na glavni požarni vod,
–
delovanje kalužnih črpalk,
–
zapiranje za vodo neprepustnih vrat,
–
spust enega rešilnega čolna v vodo,
–
preskus daljinske zavore v sili, npr. za kotle, prezračevalne naprave in črpalke za gorivo,
–
preskus krmilnih naprav, vključno s pomožnimi krmilnimi napravami,
–
pregled zasilnega vira električne energije za radijske naprave,
–
pregled in v primernem obsegu preskus ločevalnika v strojnici.
2.
TANKERJI ZA PREVOZ PLINOV IN TANKERJI ZA PREVOZ KEMIKALIJ
Poleg postavk, navedenih v
točki 1
, morajo biti v razširjeni pregled tankerjev za prevoz plinov in kemikalij vključene naslednje postavke:
–
nadzor tovornega tanka in varnostnih naprav v zvezi s temperaturo, tlakom in kalom,
–
naprave za analizo kisika in merjenje eksplozivnosti, vključno z njihovim umerjanjem. Razpoložljivost naprav za ugotavljanje prisotnosti kemikalij (mehi) z ustreznim številom primernih cevi za odkrivanje plina pri prevozu določenega tovora,
–
opremo za primerno zaščito dihal in oči za vse osebe na ladji (če to zahtevajo izdelki, navedeni v mednarodnem spričevalu o sposobnosti ali v spričevalu o sposobnosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij ali kapljivo tekočih plinov, kar je primerno),
–
preveriti, če je izdelek, ki se prevaža, naveden v mednarodnem spričevalu o sposobnosti ali v spričevalu o sposobnosti za prevoz nepakiranih nevarnih kemikalij ali kapljivo tekočih plinov, kar je primerno,
–
stalne naprave za gašenje požarov na ladji, bodisi da gre za peno ali suhe kemikalije ali drugo, odvisno od izdelka, ki se prevaža.
3.
LADJE ZA PREVOZ RAZSUTEGA TOVORA
Poleg postavk, navedenih v
točki 1
, morajo biti v razširjeni pregled ladij za prevoz razsutega tovora vključene naslednje postavke:
–
morebitna korozija temeljev krovnih strojev,
–
morebitna deformacija in/ali korozija pokrovov skladiščnih odprtin,
–
morebitne razpoke ali korozija na mestu prečnih pregrad,
–
dostop do prostorov za tovor,
–
preveritev, ali na ladji obstajajo naslednji dokumenti, njihov pregled in potrditev, da jih je država zastave ali klasifikacijski zavod odobril:
1)
poročila o nadzorih konstrukcije,
2)
poročila o oceni stanja ladje,
3)
poročila o merjenju debeline,
4)
opisni dokument, naveden v Resoluciji IMO A.744(18).
4.
TANKERJI ZA PREVOZ NAFTE
Poleg postavk, navedenih v
točki 1
, morajo biti v razširjeni pregled naftnih tankerjev vključene naslednje postavke:
–
stalen sistem za gašenje s peno na ladji,
–
gasilska oprema na splošno,
–
pregled dušilnikov ognja v strojnici, črpalni postaji in bivalnih prostorih,
–
nadzor pritiska inertnega plina in njegova vsebnost kisika,
–
balastni tankerji: pregleda se vsaj en balastni tanker v tovorni coni, najprej skozi vstopno odprtino rezervoarja/dostop s krova in pozneje znotraj, če inšpektor najde upravičene razloge za nadaljnji pregled,
–
preveritev, ali na ladji obstajajo naslednji dokumenti, njihov pregled in potrditev, da jih je država zastave ali klasifikacijski zavod odobril:
1)
poročila o nadzorih konstrukcije,
2)
poročila o oceni stanja ladje,
3)
poročila o merjenju debeline,
4)
opisni dokument, naveden v Resoluciji IMO A.744(18).
5.
POTNIŠKE LADJE, KI NISO ZAJETE V DIREKTIVI 1999/35/ES
Poleg postavk, navedenih v
točki 1
, morajo biti v razširjeni pregled potniških ladij vključene naslednje postavke:
–
preskus protipožarnega in alarmnega sistema,
–
preskus pravilnega zapiranja požarnih vrat,
–
preskus sistema za obveščanje potnikov,
–
protipožarne vaje, pri katerih je treba prikazati najmanj vse komplete gasilske opreme in pri katerih sodeluje del strežnega osebja,
–
prikaz, da so ključni člani posadke seznanjeni z načrtom ukrepov ob poškodbah ladje.
Če se zdi primerno, se lahko pregled nadaljuje, medtem ko je ladja na poti v pristanišče države članice ali iz njega, s privolitvijo poveljnika ali upravljavca ladje. Inšpektorji ne smejo ovirati plovbe ladje niti povzročati situacij, ki bi po poveljnikovem mnenju lahko ogrozile varnost potnikov, posadke in ladje.
PRILOGA IX
DOLOČBE V ZVEZI Z ZAVRNITVIJO DOSTOPA DO PRISTANIŠČ SKUPNOSTI (kakor je navedeno v
členu 15
)
A.
MERILA ZA ZAVRNITEV DOSTOPA (kakor je navedeno v
členu 15(1)
)
1.
Dostop se zavrne vsaki ladji, ki pluje pod zastavo države z deležem zadržanj, zaradi katerega je uvrščena na črni ali sivi seznam, določen s Pariškim memorandumom, in je bila v preteklih 36 mesecih več kot dvakrat zadržana v pristanišču države članice ali podpisnice Pariškega memoranduma ali ji je bila v tem obdobju na podlagi Direktive Sveta 99/35/EC več kot dvakrat izdana prepoved delovanja.
2.
Za namene odstavka 1 stopi seznam, določen v okviru Pariškega memoranduma, v veljavo vsakokrat na 1. julij.
B.
POSTOPKI V ZVEZI Z ZAVRNITVIJO DOSTOPA DO PRISTANIŠČ SKUPNOSTI (kakor je navedeno v členu
15(2)
)
1.
Če so izpolnjeni pogoji, navedeni v točki A, pristojni organ pristanišča ali sidrišča, v katerem je ladja zadržana tretjič, pisno obvesti poveljnika ladje, da bo izdana odločba o zavrnitvi dostopa, ki bo začela veljati takoj, ko bo ladja izplula iz pristanišča ali sidrišča.. Odločba o zavrnitvi dostopa začne veljati takoj, ko ladja po odpravi pomanjkljivosti zaradi katerih je bila zadržana, izpluje iz pristanišča ali sidrišča.
2.
Pristojni organ pošlje izvod odločbe o zavrnitvi dostopa pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevni priznani organizaciji, drugim državam članicam in drugim podpisnicam Pariškega memoranduma, Komisiji, in Sekretariatu Pariškega memoranduma. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti s podatki o odločbah o zavrnitvi dostopa.
3.
Odločba o zavrnitvi dostopa se razveljavi šele po preteku treh mesecev od datuma izdaje odločbe in če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 4 in 10.
Če je ladji drugič zavrnjen dostop, potem se to obdobje podaljša na dvanajst mesecev. Posledica vsakega nadaljnjega zadržanja v pristanišču Skupnosti je trajna zavrnitev dostopa ladje v katero koli pristanišče ali sidrišče Skupnosti.
4.
Da bi bila odločba o zavrnitvi dostopa razveljavljena, morata lastnik ali upravljavec ladje nasloviti uradno zahtevo na pristojni organ države članice, ki je izdal odločbo o zavrnitvi dostopa. Tej zahtevi mora biti priložen dokument pristojnega upravnega organa države zastave, ki ga je po obisku na krovu ladje izdal inšpektor, ki ga je pooblastil upravni organ države zastave, ki dokazuje, da je ladja popolnoma v skladu z veljavnimi določbami mednarodnih konvencij. Upravni organ države zastave pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu.
5.
Zahtevi o razveljavitvi odločbe o zavrnitvi dostopa mora biti prav tako priložen, če je primerno, dokument klasifikacijskega zavoda, ki je ladjo klasificirala po obisku inšpektorja klasifikacijskega zavoda na krovu ladje, in ki priča o tem, da je ladja v skladu s klasifikacijskimi standardi, ki jih je ta družba določila. Klasifikacijski zavod pristojnemu organu predloži dokaz, da je bil opravljen obisk na krovu.
6.
Odločba o zavrnitvi dostopa je lahko razveljavljena šele po preteku treh mesecev, kakor je navedeno v odstavku 3 zgoraj, in če ladjo v dogovorjenem pristanišču ali sidrišču ponovno pregledajo inšpektorji.
Če je dogovorjeno pristanišče ali sidrišče v državi članici, lahko pristojni organ te države na zahtevo pristojnega organa, ki je izdal odločbo o zavrnitvi dostopa, dovoli ladji vpluti v dogovorjeno pristanišče zaradi izvedbe ponovnega inšpekcijskega pregleda. V takšnih primerih se v pristanišču do razveljavitve odločbe o zavrnitvi dostopa ne izvajajo nikakršni postopki s tovorom.
7.
Če se je zadržanje, katerega posledica je bila odločba o zavrnitvi dostopa, nanašalo na pomanjkljivosti v ladijski konstrukciji, lahko pristojni organ, ki je izdal odločbo o zavrnitvi dostopa, zahteva, da morajo biti nekateri prostori, vključno s prostori za tovor in rezervoar, dostopni za pregled med ponovnim inšpekcijskim pregledom.
8.
Ponovni inšpekcijski pregled opravi pristojni organ države članice, ki je izdala odločbo o zavrnitvi dostopa, ali pristojni organ namembnega pristanišča ob soglasju pristojnega organa države članice, ki je izdala odločbo o zavrnitvi dostopa. Pristojni organ lahko zahteva, da mora biti ponovni inšpekcijski pregled najavljen do 14 dni vnaprej. Tej državi članici morajo biti predloženi zadostni dokazi, da ladja v celoti izpolnjuje ustrezne zahteve mednarodnih konvencij.
9.
Ponovni pregled obsega razširjeni pregled, ki mora zajeti vsaj ustrezne postavke
Priloge
VIII
.
10
.
Vse stroške tega razširjenega inšpekcijskega pregleda nosi lastnik ali upravljavec ladje.
11.
Če rezultati razširjenega inšpekcijskega pregleda zadovoljijo državo članico v skladu s
Prilogo VIII
mora biti odločba o zavrnitvi dostopa razveljavljena in ladijska družba o tem pisno obveščena.
12.
Pristojni organ prav tako pisno sporoči svojo odločitev pristojnemu upravnemu organu države zastave, zadevnemu klasifikacijskemu zavodu, drugim državam članicam, drugim podpisnicam Pariškega memoranduma, Komisiji in Sekretariatu Pariškega memoranduma. Pristojni organ mora inšpekcijsko bazo podatkov tudi takoj posodobiti s podatki o razveljavitvi odločbe o zavrnitvi dostopa.
13.
Podatki o ladjah, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč Skupnosti, morajo biti dostopni v inšpekcijski bazi podatkov in objavljeni v skladu z določbami
člena 25
in
Priloge
XIII
.
PRILOGA X
POROČILO O INŠPEKCIJSKEM PREGLEDU (kakor je navedeno v
členu 16
)
Inšpekcijsko poročilo mora vsebovati vsaj naslednje točke:
I.
Splošno
1.
Pristojni organ, ki je sestavil poročilo
2.
Datum in kraj inšpekcijskega pregleda
3.
Ime pregledane ladje
4.
Zastava
5.
Vrsta ladje (kakor je navedeno v spričevalu o varnem upravljanju)
6.
Številka IMO
7.
Klicni znak
8.
Bruto tonaža (bt)
9.
Nosilnost (če je primerno)
10.
Leto zgraditve, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje
11.
Priznana organizacija ali priznane organizacije, odvisno do primera, ki je/so izdal/izdali tej ladji morebitna klasifikacijska spričevala
12.
Priznana organizacija ali priznane organizacije in/ali katera koli druga stranka, ki je/so izdal/izdali tej ladji spričevala v imenu države zastave, v skladu z veljavnimi konvencijami
13.
Ime in naslov
družbe
ali upravljavca ladje
14.
Ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa za ladje, ki prevažajo razsuti tovor v tekočem ali trdnem stanju
15.
Končni datum sestave inšpekcijskega poročila
16.
Navedba, da se podrobni podatki o inšpekcijskem pregledu ali zadržanju lahko objavijo.
II.
Podatki o inšpekcijskem pregledu
1.
Spričevala, izdana na podlagi ustreznih mednarodnih konvencij, organ ali organizacija, ki sta izdala zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti
2.
Deli ali elementi ladje, ki so bili pregledani (ob podrobnejšem ali razširjenem inšpekcijskem pregledu)
3.
Pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora in ime organizacije, ki je izvedla ta nadzor
4.
Vrsta inšpekcijskega pregleda (inšpekcijski pregled, podrobnejši inšpekcijski pregled ali razširjeni inšpekcijski pregled)
5.
Vrsta pomanjkljivosti
6.
Sprejeti ukrepi.
III.
Dodatni podatki ob zadržanju
1.
Datum odredbe o zadržanju
2.
Datum razveljavitve odredbe o zadržanju
3.
Vrsta pomanjkljivosti, ki upravičuje odredbo za zadržanje (sklicevanje na konvencije, če je primerno)
4.
Navedba, če je primerno, ali sta klasifikacijski zavod ali katera koli druga zasebna organizacija, ki sta izvedli nadzor, odgovorni za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupaj privedle do zadržanja
5.
Sprejeti ukrepi.
PRILOGA XI
MERILA ZA ZADRŽANJE LADJE (kakor je navedeno v
členu
18(4)
)
Uvod
Preden inšpektor odloči, ali pomanjkljivosti, ugotovljene pri inšpekcijskem pregledu, upravičujejo zadržanje vpletene ladje, mora uporabiti merila, navedena v točkah 1 in 2 spodaj.
Točka 3 zajema primere pomanjkljivosti, ki že sami po sebi upravičujejo zadržanje vpletene ladje (glej
člen
18
(4)
).
Če je razlog za zadržanje posledica naključne škode, utrpele med plovbo ladje v pristanišče, se odredba za zadržanje ne izda, pod pogojem:
a)
da so bile ustrezno upoštevane zahteve pravila I/11(c) SOLAS 74, ki zadevajo obveščanje pristojnega upravnega organa države zastave, imenovanega inšpektorja ali priznane organizacije, odgovorne za izdajo ustreznega potrdila;
b)
da sta poveljnik ali lastnik ladje pred vplutjem v pristanišče predložila pomorskemu inšpekcijskemu organu podrobne podatke o okoliščinah nezgode in utrpeli škodi ter zahtevanem obveščanju pristojnega upravnega organa države zastave;
c)
da so na ladji sprejeti primerni ukrepi za izboljšanje v zadovoljstvo pristojnih organov; in
d)
da pristojni organ zagotovi, po prejemu obvestila o izvršitvi ukrepov za izboljšanje, da so odpravljene pomanjkljivosti, ki so nedvomno ogrožale varnost, zdravje ali okolje.
1.
Glavna merila
Pri strokovni presoji o tem, ali naj ladjo zadrži ali ne, bo inšpektor uporabil naslednja merila:
Določitev časa:
Ladje, ki niso varne za nadaljevanje plovbe, se zadržijo po prvem inšpekcijskem pregledu, ne glede na to, koliko časa bodo v pristanišču.
Kriterij:
Ladja se zadrži, če so pomanjkljivosti na njej dovolj resne, da se mora inšpektor zaradi njih vrniti na ladjo, da se prepriča, ali so bile odpravljene, preden ladja odpluje.
Potreba, da se inšpektor vrne na ladjo, je opredeljena z resnostjo pomanjkljivosti. To ne pomeni take obveznosti v vsakem primeru. Pomeni pa, da bodo organi po možnosti s ponovnim obiskom preverili, ali so bile pomanjkljivosti odpravljene pred odhodom.
2.
Uporaba
temeljnih
meril
Kadar se inšpektor odloča, ali so pomanjkljivosti, ki jih je odkril na ladji, dovolj resne, da je zaradi njih treba zadržati ladje, naj ugotovi, ali:
1.
ima ladja ustrezne, veljavne listine;
2.
ima ladja posadko, kakor se zahteva v listini o najmanjšem številu članov posadke, potrebnih za varno plovbo.
Med inšpekcijskim pregledom mora inšpektor prav tako oceniti, ali je ladja in/ali posadka sposobna:
3.
varno pluti pri naslednjem prevozu;
4.
varno ravnati s tovorom in ga prevažati ter nadzorovati stanje tovora pri naslednjem prevozu;
5.
varno upravljati strojnico pri naslednjem prevozu;
6.
ohranjati primerno pogonsko moč in krmiljenje pri naslednjem prevozu;
7.
učinkovito gasiti požare v katerem koli delu ladje pri naslednjem prevozu;
8.
hitro in varno zapustiti ladjo ter po potrebi izvesti reševanje pri naslednjem prevozu;
9.
preprečevati onesnaževanje okolja neprestano med naslednjim prevozom;
10.
ohranjati primerno stabilnost pri naslednjem prevozu;
11.
ohranjati primerno neprepustnost za vodo neprestano med naslednjim prevozom;
12.
obveščati v izrednih razmerah po potrebi med naslednjim prevozom;
13.
zagotavljati varne in zdrave razmere na ladji med naslednjim prevozom;
14.
predložiti čim več podatkov ob nezgodi.
Če je, ob upoštevanju vseh ugotovljenih pomanjkljivosti, rezultat katere koli ocene negativen, je treba resno razmisliti o zadržanju ladje. Tudi kombinacija manj resnih pomanjkljivosti lahko upraviči zadržanje ladje.
3.
V nadaljevanju pomaga inšpektorju pri uporabi teh postopkov navedeni seznam pomanjkljivosti, ki štejejo za tako resne, da lahko upravičijo zadržanje ladje, razvrščenih v skupine po ustreznih konvencijah in/ali kodeksih. Seznam ni izčrpen.
3.1.
Splošno
Odsotnost veljavnih spričeval in listin, kakor jih zahtevajo ustrezni pravni akti. Vendar pa ladje, ki plujejo pod zastavo držav, ki niso članice konvencije (ustreznega akta) ali niso izvršile drugih ustreznih pravnih aktov, nimajo pravice imeti spričeval, zahtevanih v konvenciji ali drugem ustreznem pravnem aktu. Zato odsotnost zahtevanih spričeval sama po sebi ne bi smela biti razlog za zadržanje teh ladij; seveda pa je treba ob upoštevanju klavzule "izključitev ugodnejše obravnave" zahtevati, da ladja v glavnem izpolnjuje določbe, preden odpluje.
3.2.
Področja po konvenciji
SOLAS 74
1.
Nepravilno delovanje pogonskih in drugih pomembnih strojev ter električne napeljave.
2.
Nezadostna snaga strojnice, prevelika količina mešanic zaoljene vode v kalužah, izolacija cevi, vključno z izpušnimi cevmi v strojnici, onesnaženi z olji, nepravilno delovanje kalužnih črpalk.
3.
Nepravilno delovanje generatorja v sili, zasilne razsvetljave, akumulatorjev in stikal.
4.
Nepravilno delovanje glavnih in pomožnih krmilnih sistemov.
5.
Odsotnost, nezadostna zmogljivost ali resno poslabšanje stanja osebnih naprav za reševanje, reševalnih plovil in naprav za spuščanje čolnov.
6.
Odsotnost, neustreznost ali znatno poslabšanje stanja naprav za odkrivanje požarov, požarnih alarmov, opreme za gašenje požarov, stalnih naprav za gašenje požarov, prezračevalnih ventilov, dušilnikov ognja, naprav za hitro zapiranje, tako da te ne ustrezajo več svojemu namenu.
7.
Odsotnost, znatno poslabšanje ali pomanjkljivo delovanje krovne protipožarne zaščite na tankerjih.
8.
Odsotnost, neustreznost ali resno poslabšanje stanja luči, signalnih teles ali zvočnih signalov.
9.
Odsotnost ali nepravilno delovanje radijske opreme za komunikacije v sili in komunikacije za zagotavljanje varnosti.
10.
Odsotnost ali nepravilno delovanje navigacijske opreme ob upoštevanju določb pravila V/16.2 konvencije
SOLAS 74
.
11.
Odsotnost pomorskih kart in/ali drugih ustreznih pomorskih publikacij, potrebnih za načrtovano plovbo, ob upoštevanju, da se kot nadomestilo za klasične karte lahko uporablja homologirani sistem za prikazovanje elektronskih navigacijskih kart in informacij (ECDIS), v katerega so naloženi uradni podatki.
12.
Odsotnost neiskreče izpušne ventilacije v prostorih za prečrpavanje tovora.
13.
Resne pomanjkljivosti glede operativnih zahtev, kakor so opisane v oddelku 5.5 Priloge
1
k Pariškemu memorandumu.
14.
Število, sestava ali usposobljenost posadke ne ustrezajo dokumentu o številu članov ladijske posadke.
15.
Neizvajanje programa povečanega nadzora v skladu s konvencijo SOLAS 74, Poglavje XI, Pravilo 2.
3.3.
Področja po kodeksu IBC
1.
Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti ali manjkajo podatki o tovoru.
2.
Manjkajoče ali poškodovane visokotlačne varnostne naprave.
3.
Električna napeljava, ki ni sama po sebi varna ali v skladu z zahtevami v kodeksu.
4.
Viri vžiga na nevarnih mestih.
5.
Kršitve posebnih zahtev.
6.
Prekoračitev največje dovoljene količine tovora v posameznem tanku.
7.
Nezadostna toplotna zaščita občutljivih izdelkov.
3.4.
Področja po kodeksu IGC
1.
Prevoz snovi, ki ni naveden v spričevalu o sposobnosti ali manjkajo podatki o tovoru.
2.
Manjkajo zapiralne naprave za bivalne ali delovne prostore.
3.
Pregrade niso neprepustne za pline.
4.
Pokvarjene zračne zapore.
5.
Manjkajo ali so pokvarjeni ventili za hitro zapiranje.
6.
Manjkajo ali so pokvarjeni varnostni ventili.
7.
Električna napeljava, ki sama po sebi ni varna ali v skladu z zahtevami kodeksa.
8.
Nedelujoči ventilatorji v tovornih prostorih.
9.
Nedelujoči tlačni alarmi v tovornih tankih.
10.
Pokvarjena naprava za odkrivanje plina in/ali strupenega plina.
11.
Prevoz snovi, ki jih je treba inhibirati, brez veljavnega spričevala o uporabi zaviralnih snovi.
3.5.
Področja po konvenciji o tovornih črtah
1.
Velike poškodovane, korodirane ali luknjičaste površine pločevine in pripadajočih ojačitev na krovih in trupu, ki vplivajo na sposobnost ladje za plovbo ali odpornost za lokalne obremenitve, razen če so bila opravljena primerna začasna popravila za plovbo do pristanišča, v katerem bo opravljeno trajno popravilo.
2.
Ugotovljena nezadostna stabilnost.
3.
Odsotnost zadostnih in zanesljivih podatkov v predpisani obliki, ki hitro in preprosto omogočajo poveljniku, da organizira natovarjanje in balastiranje ladje tako, da se ohranja varna stabilnost v vseh fazah in različnih razmerah potovanja ter prepreči nastanek vseh nesprejemljivih obremenitev ladijske konstrukcije.
4.
Odsotnost, znatno poslabšanje ali okvara zapiralnih naprav, naprav za zapiranje tovornih odprtin in za vodo neprepustnih vrat.
5.
Prenatovorjenost.
6.
Odsotnost oznake ugreza ali nečitljiva oznaka ugreza.
3.6.
Področja po konvenciji Marpol, Priloga I
1.
Odsotnost, resno poslabšanje ali nepravilno delovanje opreme za filtriranje zaoljene vode, sistema za spremljanje in nadzor izpusta olj ali alarmnih naprav 15 ppm.
2.
Preostala prostornina prelivnega in/ali zlivnega tanka premajhna za načrtovano potovanje.
3.
Ni knjige o oljih.
4.
Nedovoljena premostitev izliva.
5.
Dokumentacija s poročili o nadzoru manjka ali ni v skladu s Pravilom 13G(3)(b) konvencije Marpol.
3.7.
Področja po konvenciji Marpol, Priloga II
1.
Odsotnost priročnika P&A.
2.
Tovor ni kategoriziran.
3.
Ni knjige o tovoru.
4.
Prevoz oljem podobnih snovi brez izpolnitve zahtev ali brez ustrezno dopolnjenega spričevala.
5.
Nedovoljena premostitev izliva.
3.8.
Področja po konvenciji Marpol, Priloga V
1.
Odsotnost načrta ravnanja z odpadki.
2.
Ni dnevnika o ravnanju z odpadki.
3.
Ladijsko osebje ni seznanjeno z zahtevami iz načrta ravnanja z odpadki v zvezi z odstranjevanjem/odvajanjem.
3.9.
Področja po konvenciji STCW in
Direktivi 2001/25/ES
1.
Pomorščaki nimajo spričevala, nimajo ustreznega spričevala, nimajo veljavnega dovoljenja ali ne predložijo dokumentiranega dokazila o tem, da so upravi države zastave predložili vlogo za dovoljenje.
2.
Dokaz da je bilo spričevalo pridobljeno z goljufijo ali imetnik spričevala ni oseba, ki ji je bilo spričevalo prvotno izdano.
3.
Zahteve uprave države zastave v zvezi s številom članov ladijske posadke, ki jih je treba upoštevati, niso izpolnjene.
4.
Določbe v zvezi s stražarjenjem na poveljniškem mostu ali na stroju niso v skladu z zahtevami, ki jih je za ladjo določila uprava države zastave.
5.
Na straži ni osebe, usposobljene za upravljanje opreme, bistvene za varno plovbo, varnostne radijske zveze ali preprečevanje onesnaževanja morja.
6.
Ni predloženo dokazilo o strokovni usposobljenosti za naloge, dodeljene pomorščakom v zvezi z varnostjo ladje in preprečevanjem onesnaževanja.
7.
Ni zagotovljenih oseb za prvo stražo na začetku plovbe in poznejše menjave straže, ki bi bile dovolj spočite in tudi sicer sposobne za delo.
3.10.
Področja po konvencijah ILO
1.
Premalo hrane za plovbo do naslednjega pristanišča.
2.
Premalo pitne vode za plovbo do naslednjega pristanišča.
3.
Zelo nehigienske razmere na ladji.
4.
Ni ogrevanja bivalnih prostorov na ladji, ki pluje v predelih, kjer utegnejo biti temperature zelo nizke.
5.
Preveč odpadkov v prehodih/bivalnih prostorih, z opremo ali s tovorom napolnjeni prehodi/bivalni prostori ali drugače ne dovolj varne razmere v njih.
6.
Jasni dokazi, da je stražarsko osebje in drugo delovno osebje za prvo stražo ali naslednje straže preutrujeno.
3.11.
Področja, ki morda ne upravičujejo zadrževanja ladje, na katerih pa je treba na primer začasno ustaviti postopke s tovorom
.
Nepravilno delovanje (ali vzdrževanje) sistema inertnega plina, opreme ali strojev, povezanih s tovorom, se šteje za zadosten razlog za ustavitev postopkov s tovorom.
PRILOGA XII
MINIMALNA MERILA ZA INŠPEKTORJE (kakor je navedeno v
členu
21
(1)
in (5))
1.
Inšpektorji morajo imeti ustrezno teoretično znanje o ladjah in njihovem delovanju ter praktične izkušnje na tem področju. Usposobljeni morajo biti za uveljavljanje zahtev mednarodnih konvencij in ustreznih postopkov v zvezi z inšpekcijo za varnost plovbe. To znanje in strokovna usposobljenost za uveljavljanja mednarodnih zahtev in zahtev Skupnosti morata biti pridobljeni na dokumentiranih programih usposabljanja, kar vključuje izpit in ponovno preverjanje v časovnih razmikih, določenih v
členu 21
.
2.
Minimalni pogoji, ki jih morajo inšpektorji izpolnjevati so bodisi:
a)
primerna kvalifikacija, pridobljena na pomorski ali navtični ustanovi, in ustrezne izkušnje kot potrjeni ladijski častnik, ki ima ali je imel veljavno spričevalo o usposobljenosti STCW II/2 ali III/2. ali
b)
opravljen izpit, ki ga priznava pristojni organ za ladjedelskega inženirja, strojnega inženirja ali inženirja na področju pomorskega prometa in najmanj pet let delovnih izkušenj na tem mestu; ali
c)
imeti ustrezno univerzitetno ali enakovredno izobrazbo ter zaključeno izobraževanje in usposabljanje v šoli za inšpektorje za varnost plovbe.
3.
Inšpektor je moral vsaj eno leto službovati kot ladijski inšpektor in opravljati preglede ter izdajati spričevala v skladu s konvencijami.
4.
Inšpektorji za varnost plovbe, navedeni pod 2(a), morajo imeti najmanj pet let delovnih izkušenj na morju kot častniki krova ali častniki stroja.
5.
Strokovni inšpektorji morajo imeti sposobnost ustnega in pisnega sporazumevanja s pomorščaki v jeziku, ki ga na morju najpogosteje govorijo.
6.
Inšpektorji, ki ne izpolnjujejo navedenih meril, so prav tako sprejemljivi, če jih pristojni organi države članice zaposlijo za opravljanje inšpekcijskih pregledov na dan sprejetja te direktive.
7.
Kadar v državi članici pomorski inšpektorji opravljajo inšpekcijski
pregled, imajo
ti inšpektorji ustrezne kvalifikacije, kar vključuje zadostna teoretična znanja in praktične izkušnje v pomorski zaščiti. To običajno vključuje:
a)
dobro razumevanje pomorske varnosti in njenega izvajanja na dejavnostih, ki jih pregledujejo;
b)
dobro praktično znanje tehnik in tehnologij na področju varnosti;
c)
poznavanje inšpekcijskih načel, postopkov in tehnik;
d)
praktično znanje o dejavnostih, ki se
pregledujejo.
PRILOGA
XIII
Objava podatkov o inšpekcijskih pregledih, zadržanjih in zavrnitvah dostopa v pristaniščih držav članic (kakor je navedeno v
členu
25(1)
)
1.
Države članice v roku 72 ur po zaključku inšpekcijskega pregleda, po razveljavitvi zadržanja ali po izdaji odločbe o zavrnitvi dostopa na javni spletni strani objavijo podatke, navedene v odstavkih 3.1 in 3.2.
2.
Komisija redno na spletni strani objavlja podatke o ladjah, ki jim je bil zavrnjen dostop do pristanišč Skupnosti na podlagi
členov 15
in
20
.
3.
Podatki, objavljeni v skladu s
členom 25(1)
, morajo vključevati naslednje:
a)
ime ladje,
b)
številko IMO,
c)
vrsto ladje,
d)
tonažo (bt),
e)
leto zgraditve, kakor je določeno na podlagi datuma, navedenega v spričevalih o varnosti ladje,
f)
ime in naslov ladijske družbe,
g)
če ladje prevažajo tekoče ali trdne tovore v razsutem stanju, ime in naslov zakupnika, odgovornega za izbiro ladje in vrsto zakupa,
h)
državo zastave,
i)
klasifikacijska in predpisana spričevala, izdana v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, in organ ali organizacijo, ki sta izdala posamezno zadevno(-a) spričevalo(-a), vključno z datumom izdaje in preteka veljavnosti,
j)
pristanišče in datum zadnjega vmesnega ali letnega nadzora za spričevala, navedena pod (i) zgoraj, in ime organa ali organizacije, ki je izvedla ta nadzor,
k)
datum, državo, pristanišče ali sidrišče zadržanja.
4.
4
Za ladje, ki so bile zadržane, morajo podatki, objavljeni v skladu s členom 19, vključevati tudi
a)
število zadržanj v preteklih 36 mesecih,
b)
datum razveljavitve zadržanja,
c)
trajanje zadržanja v dnevih,
d)
razloge za zadržanje, navedene jasno in nedvoumno,
e)
navedbo, kadar je primerno, ali je priznana organizacija, ki je izvedla nadzor, odgovorna za pomanjkljivosti, ki so posamično ali skupno privedle do zadržanja,
f)
opis ukrepov, sprejetih za ladjo, ki ji je bilo dovoljeno nadaljevati pot do najbližje ustrezne ladjedelnice,
g)
če se ladji zavrne dostop do katerega koli pristanišča znotraj Skupnosti, razloge za tak ukrep navesti jasno in
nedvoumno.
PRILOGA
XIV
Podatki, predloženi v okviru spremljanja izvajanja (kakor je navedeno v
členu 28
)
1.
Države članice morajo vsako leto predložiti Komisiji naslednje podatke za prejšnje leto, in sicer najpozneje do 1. julija.
1.1.
Število inšpektorjev, ki delujejo v njihovem imenu v okviru pomorske inšpekcije.
Te podatke morajo Komisiji sporočiti z uporabo naslednje vzorčne preglednice
1 2
Pristanišče/območje
Število inšpektorjev s polnim delovnim časom
(A)
Celotno število inšpektorjev s krajšim delovnim časom (B)
Pretvorba (B) v polni delovni čas
(C)
Skupaj
(A+C)
Pristanišče X …
Pristanišče Y …
SKUPAJ
1
Kadar inšpekcijski pregledi, izvedeni v okviru pomorske inšpekcije, predstavljajo samo del inšpektorjevega dela, je treba celotno število inšpektorjev pretvoriti v enakovredno število inšpektorjev s polnim delovnim časom. Kadar isti inšpektor dela v več kot enem pristanišču ali na geografskem območju, je treba ustrezno izračunati ekvivalent krajšega delovnega časa v vsakem pristanišču.
2
Ti podatki morajo biti predloženi na nacionalni ravni in za vsako pristanišče zadevne države članice. V tej prilogi pristanišče pomeni posamezno pristanišče in geografsko območje, ki ga pokriva en inšpektor ali skupina inšpektorjev, obsega pa več posameznih pristanišč, če je primerno.
1.2.
Celotno število posameznih ladij, ki so vplule v njihova pristanišča na nacionalni ravni. Rezultat je enak številu tujih ladij, ki jih zajema direktiva in ki so vplule v pristanišče države članice, pri čemer se upošteva samo eno vplutje na državo.
2.
Države članice morajo :
a)
vsak
e
tri mesece Komisiji predložiti seznam gibanja posameznih ladij, razen za redne trajektne prevoze potnikov in tovora, ki so vplule v njihova pristanišča ali so sporočile pristaniški oblasti svoj prihod na sidrišče, ki za vsak premik ladje vsebuje številko IMO, datum prihoda in pristanišče ali sidrišče. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih podatkov. Ta seznam se predloži v štirih mesecih od konca obdobja, na katerega se podatki nanašajo.
in
b)
predložiti Komisiji ločene seznam
e
rednih trajektnih prevozov potnikov in rednih trajektnih prevozov tovora, navedenih v točk
i,
(a) najpozneje v šestih mesecih po uveljavitvi te direktive, potem pa vsakokrat, kadar nastanejo spremembe pri teh storitvah. V seznamu mora biti za vsako ladjo navedena njena številka IMO, ime in pot, ki jo je opravila. Seznam mora biti predložen v formatu programa za preglednice, ki omogoča samodejni priklic in obdelavo zgoraj navedenih podatkov.
PRILOGA XV
Del A Razveljavljena direktiva z zaporednimi spremembami (kakor je navedeno v
členu 35
)
Direktiva Sveta 95/21/ES
(UL L 157, 7.7.1995, str. 1)
Direktiva Sveta 98/25/ES
(UL L 133, 7.5.1998, str. 19)
Direktiva Komisije 98/42/ES
(UL L 184, 27.6.1998, str. 40)
Direktiva Komisije 1999/97/ES
(UL L 331, 23.12.1999, str. 67)
Direktiva 2001/106/ES Evropskega Parlamenta in Sveta
(UL L 19, 22.1.2002, str. 17)
Direktiva 2002/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta
(UL L 324, 29.11.2002, str. 53)
samo člen 4
Del B ROKI ZA PRENOS DIREKTIV V NACIONALNO ZAKONODAJO IN NJIHOVO UPORABO (kakor je navedeno v
členu 35
)
Direktiva
Roki za prenos v zakonodajo
Direktiva 95/21/ES
30. junij 1996
Direktiva 98/25/ES
30. junij
1998
Direktiva 98/42/ES
30. september 1998
Direktiva 1999/97/ES
13. december 2000
Direktiva 2001/106/ES
22. julij 2003 V skladu s členom 3 Direktive 2001/106/ES Komisija pregleda izvajanje te direktive najpozneje do 22. julija 2006. Ta pregled med drugim obsega število inšpektorjev pomorske inšpekcije v vsaki državi članici in število opravljenih inšpekcijskih pregledov, vključno z obveznimi razširjenimi pregledi. Komisija sporoči ugotovitve pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu in na podlagi pregleda določi, ali je treba predlagati spremembo direktive ali nadaljnjo zakonodajo na tem področju.
Direktiva 2002/84/ES
23. november 2003
PRILOGA XVI
primerjalna tabela
Direktiva 95/21/ES
Ta direktiva
člen 1, uvodna besedila
člen 1, uvodna besedila
člen 1, prva alinea
člen 1(a)
člen 1, druga alinea
člen 1(b)
člen 2, uvodna besedila
člen 2, uvodna besedila
člen 2(1), uvodna besedila
člen 2(1), uvodna besedila
člen 2(1), prva alinea
člen 2(1)(a)
člen 2(1), druga alinea
člen 2(1)(b)
člen 2(1), tretja alinea
člen 2(1)(c)
člen 2(1), četrta alinea
člen 2(1)(d)
člen 2(1), peta alinea
člen 2(1)(e)
člen 2(1), šesta alinea
člen 2(1)(f)
člen 2(1), sedma alinea
člen 2(1)(g)
člen 2(1), osma alinea
člen 2(1)(h)
člen 2(2)
člen 2(2)
-
člen 2(
5
)
člen 2(3)
člen 2(
6
)
člen 2(4)
člen 2(
8
)
-
člen 2(
9
)
člen 2(5)
člen 2(
10
)
-
člen 2(
11
)
-
-
člen 2(6)
člen 2(
13
)
člen 2(7)
člen 2(
14
)
člen 2(8)
-
-
člen 2(
16
)
člen 2(9)
člen 2(
17
)
-
člen 2(
18
)
člen 2(10)
-
-
člen 2(
20
)
-
člen 2(
21
)
-
člen 2(
22
)
člen
3(1)
člen 3(1)
-
člen 4(1)
člen 4
člen 4(2), prvi pododstavek
-
-
-
-
člen 5(1)
-
-
-
člen 5(2) do 5(5)
-
-
člen
8
člen
6
člen
12
člen 7(1) in (2)
-
člen 7(3)(a)
-
člen 7(3)(b)
-
člen 7(4), prvi pododstavek
-
člen 7(4), drugi pododstavek
-
člen 7(5)
-
člen 7(6)
-
Člen 7a(1)
-
Člen 7a(2)
-
-
-
člen 7a(3) do (5)
-
člen 7b(1) in (2)
-
člen 7b(3)
-
člen 8
člen
16
-
člen
17
člen 9(1) in (2)
člen
18
(1) in (2)
-
člen
18
(3)
člen 9(3) do (7)
člen
18
(4) do (8)
-
člen
18
(9)
člen 9a
-
člen 10(1) do (3)
-
-
člen
19
(4)
člen 11(1)
člen
20
(1)
-
člen
20
(2)
člen 11(2)
člen
20
(3), prvi pododstavek
člen 11(3), prvi pododstavek
-
člen 11(3), drugi pododstavek
člen
20
(3), drugi pododstavek
člen 11(4) do (6)
člen
20
(4) do (6)
člen 12(1) do (3)
člen
21
(1) do (3)
člen 12(4), prvi pododstavek
člen
21
(4), prvi pododstavek
člen 12(4), drugi pododstavek
-
-
člen
21
(5) do (7)
člen 13(1)
člen
22(1)
člen 13(2)
člen
22
(2)
-
člen
22
(3)
člen 14(1)
člen
23
(1)
člen 14(2), prvi pododstavek
člen
23
(2), prvi pododstavek
-
člen
23
(2), drugi pododstavek
člen 14(2), drugi pododstavek
člen
23
(2) tretji pododstavek
člen 14(3)
člen
23
(3)
člen 15(1)
člen
25
(1)
člen 15(2) do (4)
-
člen 15(5)
člen
25
(2)
-
člen
26
člen 16(1) in (2)
člen
27
(1) in (2)
člen 16(2a)
člen
27
(3)
člen 16(3)
člen
27
(4)
člen 17
člen
28(1)
-
člen
28(2)
-
člen
29
člen 18
člen
30
člen 19
člen
31
člen 19a
člen
32
člen 3 Direktive 2001/106/ES
člen
33
člen 20
člen
34
-
člen
35
člen 21
člen
36
člen 22
člen
37
Priloga I
-
-
Priloga
I
-
Priloga III
Priloga II
Priloga IV
Priloga III
Priloga V
Priloga IV
Priloga VI
-
Priloga VII
Priloga V
Priloga VIII
Priloga VI
Priloga XI
Priloga VII
Priloga XII
Priloga VIII
Priloga
XIII
Priloga IX
Priloga X
Priloga X
Priloga
XIV
Priloga XI
Priloga IX
Priloga XII
-
-
Priloga
XV
-
Priloga
XVI
