A7-0161/2010
17.5.2010
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)
(KOM(2009)0223 – C7‑0037/2009 – 2009/0070(COD))
Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
Poročevalec:
Norbert Glante
PE 430.283v02-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja
večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve
absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava)
večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča
absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava)
večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Pri aktih o spremembi je besedilo, ki povzema obstoječo določbo, ki jo Parlament želi spremeniti, medtem ko je Komisija ni spremenila, označeno s krepkim tiskom . Morebitni izbrisi tovrstnega besedila so označeni z [...]. Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer, očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
OBRAZLOŽITEV.....................................................................................................................24
MNENJE Odbora za proračun .....................................................................................25
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ...................34
POSTOPEK..............................................................................................................................39
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)
( KOM(2009)0223 – C7‑0037/2009 – 2009/0070(COD) )
(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2009)0223 ),
– ob upoštevanju člena 251(2) in člena 157(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog ( C7-0037/2009 ),
– ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ ( KOM(2009)0665 ),
– ob upoštevanju členov 294(3) in 189 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),
– ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010,
– upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 5. maja 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) PDEU,
– ob upoštevanju člena 55 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A7-0161/2010 ),
1. sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;
2. poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.
SPREMEMBE PARLAMENTA
* Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani. *
k predlogu Komisije
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (EU) št. .../2010
o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011-2013)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 189 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
Mnenje z dne 20. januarja 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu). ,
ob upoštevanju mnenja Odbora regij
Mnenje z dne … (še ni objavljeno v Uradnem listu).. ,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom
Stališče Evropskega parlamenta z dne ... ,
ker:
(1) Evropski svet se je na srečanju 15. in 16. junija 2001 v Göteborgu dogovoril o strategiji trajnostnega razvoja za krepitev skupnih gospodarskih, socialnih in okoljskih politik ter lizbonskemu procesu dodal okoljsko razsežnost.
(2) V Resoluciji o evropski vesoljski politiki
UL C 136, 20. 6. 2007, str. 1. z dne 21 maj 2007, sprejeti na četrtem skupnem in soodločujočem srečanju Sveta Evropske unije in Sveta Evropske vesoljske agencije na ministrski ravni („Svet za vesolje“, ustanovljen v skladu s členom 8(1) Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko agencijo
UL L 261, 6. 8. 2004, str. 64. ), je Svet poudaril, da se zaveda sedanjega in možnega prispevka, ki ga vesoljske dejavnosti dajejo lizbonski strategiji za rast in delovna mesta, saj zagotavljajo tehnologije in storitve, potrebne za nastajajočo evropsko družbo znanja, in prispevajo k evropski koheziji, ter da je vesolje pomemben del strategije trajnostnega razvoja.
(2a) Resolucija „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“ z dne 26. septembra 2008, sprejeta na petem skupnem in soodločujočem srečanju Sveta Evropske unije in Sveta Evropske vesoljske agencije na ministrski ravni, je opozorila na potrebo po razvoju ustreznih instrumentov in načrtov financiranja EU ob upoštevanju posebnosti vesoljskega sektorja, potrebo po povečanju konkurenčnosti tega sektorja in vesoljske industrije ter po uravnoteženi industrijski strukturi; poleg tega bi morali v korist Unije in njenih državljanov dovoliti tudi ustrezna dolgoročna vlaganja Unije v raziskave vesolja in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, zlasti s preučitvijo vseh posledic politik na področju vesolja v okviru naslednje finančne perspektive.
(2b) Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2008 „Evropska vesoljska politika: trezen premislek o vesolju“ je opozorila, da je za evropsko vesoljsko politiko treba najti ustrezne instrumente in sheme financiranja EU, da bi nadomestili sredstva iz 7. okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, s čimer bi različnim gospodarskim akterjem omogočili srednje- in dolgoročno načrtovanje njihovih dejavnosti; poleg tega je poudarila, da je treba z naslednjim finančnim okvirom upoštevati ustrezne instrumente in sheme financiranja EU , da bi zagotovili dolgoročne naložbe Unije v raziskave v zvezi z vesoljem in delovanje trajnostnih aplikacij na osnovi vesoljskih tehnologij, kar bi koristilo Uniji in njenim državljanom.
(3) Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) je pobuda za spremljanje Zemlje, ki jo Evropska unija izvaja na podlagi partnerstev z državami članicami in Evropsko vesoljsko agencijo . Njen primarni cilj je pod nadzorom Evropske unije zagotoviti uporabniku informacijske storitve, ki omogočajo dostop do natančnih podatkov in informacij na področju okolja in varnosti ▌in so prilagojene uporabnikom . S tem mora spodbuditi boljšo izrabo industrijskega potenciala politik inovacije, raziskav in tehnološkega razvoja na področju opazovanja Zemlje. GMES mora biti med drugim ključni dejavnik pri podpiranju biotske raznovrstnosti, upravljanja ekosistemov ter prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve posledic teh sprememb.
(4) Za trajnostno uresničitev cilja GMES je treba uskladiti dejavnosti vseh partnerjev GMES ter razviti, vzpostaviti in upravljati storitve in naprave za opazovanje v skladu s potrebami uporabnikov , brez vpliva na ustrezne nacionalne in evropske varnostne omejitve .
(4a) S tem v zvezi mora odbor GMES pomagati Komisiji pri usklajevanju prispevkov Evropske unije, držav članic in medvladnih agencij za GMES, kar najbolj izkoristiti obstoječe zmogljivosti ter opozoriti na pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba obravnavati na ravni Unije. Komisiji mora pomagati tudi pri spremljanju skladnega izvajanja programa GMES. Spremljati mora razvoj politik in omogočati izmenjavo dobre prakse v GMES.
(4b) GMES je uporabniško usmerjen program, zato potrebuje stalno in učinkovito udeležbo uporabnikov, zlasti glede opredelitve in potrjevanja zahtev za storitve. Da bi imel večjo vrednost za uporabnike, je treba njihovo sodelovanje aktivno podpirati z rednimi posvetovanji s končnimi uporabniki iz javnega in zasebnega sektorja. Ustanoviti je treba tudi posebno telo („forum uporabnikov“) za lažjo opredelitev zahtev uporabnikov, potrjevanje skladnosti storitev in usklajevanje programa GMES z njegovimi javnimi uporabniki.
(4c) Za izvajanje varnostne politike GMES mora biti odgovorna Komisija, odbor GMES pa ji mora pri tem pomagati. Za ta namen je treba oblikovati posebno sestavo odbora GMES („varnostni odbor“).
(4d) Za vzpostavitev okvira, ki bi zagotavljal popoln in odprt dostop do informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in do podatkov, ki jih zbira infrastruktura GMES, ob zagotavljanju potrebne zaščite informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in podatkov, ki jih zbira namenska infrastruktura GMES, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU glede pogojev registracije in izdaje dovoljenj za uporabnike GMES ter glede meril za omejitev dostopa do podatkov in informacij GMES, pri tem pa upoštevajoč podatkovne in informacijske politike ponudnikov podatkov, ki so potrebni za GMES, in brez vpliva na nacionalna pravila in postopke v zvezi z infrastrukturo in situ in v vesolju, ki je pod nacionalnim nadzorom. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki.
(4e) Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe in delegiranih aktov, sprejetih na podlagi te uredbe, je treba Komisiji dodeliti izvedbena pooblastila za sprejetje, na podlagi pogojev in meril, določenih v delegiranih aktih, posebnih ukrepov za omejitev dostopa do informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in do podatkov, ki jih zbira namenska infrastruktura GMES, vključno s posameznimi ukrepi, ki upoštevajo občutljivost teh informacij in podatkov. Komisiji je treba podeliti tudi izvedbena pooblastila za usklajevanje prostovoljnih prispevkov držav članic in morebitnih sinergij z ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi pobudami ter pobudami EU, za določitev največjega deleža sofinanciranja pri nepovratnih sredstvih, za sprejetje ukrepov glede tehničnih zahtev za zagotavljanje nadzora in celovitosti sistema v namenskem programu vesoljske komponente GMES, za nadzor dostopa in upravljanje tehnologij, ki zagotavljajo varnost namenskega programa vesoljske komponente GMES, ter za sprejetje letnega delovnega programa GMES.
V skladu s členom 291 PDEU bodo pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, vnaprej določena z uredbo, sprejeto v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Do sprejetja te nove uredbe se še naprej uporablja Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23. , razen regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja.
(4f) Ker GMES temelji na partnerstvu med EU, Evropsko vesoljsko agencijo in državami članicami, si mora Komisija prizadevati za nadaljevanje nedavno začetega dialoga z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti ustrezne vesoljske vire.
(5) Storitve GMES so potrebne, ker lahko zasebni sektor spodbudijo k stalni uporabi informacijskih virov za večjo inovativnost ponudnikov storitev z dodano vrednostjo, med katerimi so večinoma mala in srednje velika podjetja (MSP).
(6) GMES obsega fazo razvojnih dejavnosti in operativno fazo. Svet za vesolje je v svojih tretjih smernicah, sprejetih na seji dne 28. november 2005, podprl izvajanje dejavnosti GMES v zaporednih fazah z jasno opredeljenimi prednostnimi nalogami, najprej z razvojem treh storitev hitrega odziva za ukrepanje v kriznih razmerah, spremljanje kopnega in pomorske storitve.
(7) Prve operativne storitve na področju ukrepanja v kriznih razmerah in spremljanja kopnega so bile financirane kot pripravljalni ukrepi v skladu s členom 49(6)(b) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti
UL L 248, 16. 9. 2002, str. 1. (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).
(8) Poleg razvojnih dejavnosti, financiranih iz tematskega področja za vesolje v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)
UL L 400, 30. 12. 2006, str. 1. (v nadaljnjem besedilu: Sedmi okvirni program), mora Evropska unija v obdobju 2011–2013 zagotoviti neprekinjeno povezavo s pripravljalnimi ukrepi in povečati trajnost operativnih storitev na področjih z zadostno tehnično zrelostjo in dokazanimi možnostmi za razvoj prodajnih storitev ▌.
(9) V sporočilu z dne 12. novembra 2008 „Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES): skrbimo za varnejši planet“ je Komisija opisala svoj pristop k upravljanju in financiranju GMES ter poudarila, da namerava prenesti odgovornost za tehnično izvedbo GMES na specializirane agencije, vključno z ESA za vesoljsko komponento GMES zaradi njene strokovnosti in edinstvenega položaja.
(9a) Komisija mora zaupati usklajevanje tehničnega izvajanja storitev GMES, kjer je to primerno, pristojnim evropskim ali medvladnim institucijam, kot so Evropska agencija za okolje (EEA) in Evropski center za srednjeročno napoved (ECMWF).
(10) Operativne storitve za krizno upravljanje in ukrepe humanitarne pomoči so potrebne za usklajevanje sedanjih zmogljivosti Evropske unije in njenih držav članic ter izboljšanje prihodnje pripravljenosti, za ukrepanje in vzpostavitev normalnega stanja po naravnih nesrečah in nesrečah, ki jih povzroči človek, ki imajo pogosto tudi škodljive posledice za okolje. Ker podnebne spremembe lahko povečajo možnost kriznih razmer, bo vloga GMES bistvena pri podpiranju ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam. Storitve GMES morajo zato omogočati geoprostorske informacije za podporo ▌kriznih in humanitarnih ukrepov.
(11) Storitve za spremljanje kopnega so bistvene za spremljanje biotske raznovrstnosti in ekosistemov, podporo ukrepom prilagajanja podnebnim spremembam in ublažitve posledic teh sprememb ter upravljanje s širokim področjem virov in politik, ki so povezane z naravnim okoljem: s tlemi, vodo, kmetijstvom, gozdovi, javno preskrbo z energijo, urbanimi območji, rekreacijskimi objekti, infrastrukturo in prometom. Operativne storitve za spremljanje kopnega so potrebne na evropski in tudi globalni ravni, v sodelovanju z državami članicami, tretjimi državami v Evropi in partnerji zunaj Evrope ter Združenimi narodi.
(11a) Storitve GMES na področju morskega okolja so pomembne za podporo celovite evropske zmogljivosti za oceansko napoved in spremljanje ter za bodočo pripravo ključnih podnebnih spremenljivk (ECV). So bistven element spremljanja podnebnih sprememb in morskega okolja ter podpore prometni politiki.
(11b) Ozračne storitve so pomembne za spremljanje kakovosti zraka, atmosferske kemije in njene sestave. So bistven element spremljanja podnebnih sprememb in bodočo pripravo ECV. Treba je redno pridobivati podatke o stanju ozračja na regionalni in svetovni ravni.
(11c) Varnostne storitve so pomemben del pobude GMES. Evropi bo koristila uporaba vesoljskih virov in virov in situ pri podpori izvajanja storitev, ki so odgovor na izzive, s katerimi se srečuje Evropa na področju varnosti, namreč kontrola meja, nadzor plovbe in podpora zunanjim ukrepom EU.
(11d) Spremljanje podnebnih sprememb bi moralo omogočiti prilagajanje nanje i n ublažitev njihovih posledic. Zlasti bi moralo pripomoči k pripravi ECV, podnebnih analiz in napovedi na takšni ravni, da bodo uporabne za prilagajanje in ublažitev, ter zagotavljanju ustreznih storitev.
(12) Opravljanje operativnih storitev, ki so financirane s to uredbo, je odvisno od dostopa do podatkov, ki so zbrani z uporabo vesoljske infrastrukture, naprav v zraku, na morju in zemeljskih tleh („infrastruktura in situ“) ter raziskovalnih programov. Ob popolnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti je treba zagotoviti dostop do zahtevanih podatkov , po potrebi pa je mogoče zbiranje podatkov in situ dopolniti z obstoječimi dejavnostmi na ravni Evropske unije in nacionalni ravni. ▌Pripadajoča vesoljska infrastruktura in infrastruktura in situ za opazovanje morata biti stalno na razpolago, vključno z vesoljsko infrastrukturo, razvito posebej za GMES v okviru programa vesoljske komponente GMES ESA (misije s Sentineli). Začetna operativna faza s prvimi Sentineli se bo začela leta 2012 .
(13) Komisija mora zagotoviti dopolnjevanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti GMES iz Sedmega okvirnega programa, prispevka EU k začetnim operativnim dejavnostim GMES, z dejavnostmi partnerjev GMES in sedanjimi strukturami, kot so evropski podatkovni centri.
(14) Izvajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES mora biti v skladu z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in ukrepi Evropske unije , zlasti z okoljsko in varnostno politiko, politiko konkurenčnosti in inovativnosti, kohezijsko politiko, raziskovalnimi, prometnimi in konkurenčnimi politikami ter politiko mednarodnega sodelovanja , evropskim programom Globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS) in varstvom osebnih podatkov. Podatki GMES morajo ostati usklajeni s prostorskimi referenčnimi podatki držav članic in poleg tega podpreti razvoj prostorske informacijske infrastrukture v Evropski uniji , določene z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2007 o vzpostavitvi infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE)
UL L 108, 25. 4. 2007, str. 1. . GMES mora dopolniti področji skupnega okoljskega informacijskega sistema (SEIS) in dejavnosti Evropske unije za ukrepanje v kriznih razmerah.
(14a) GMES in njegove začetne operativne dejavnosti je treba jemati kot evropski prispevek k gradnji globalnega sistema sistemov za opazovanje Zemlje (GEOSS), razvitega v okviru Skupine za opazovanje Zemlje (GEO).
(15) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru ter okvirni sporazumi z državami kandidatkami in možnimi kandidatkami določajo sodelovanje navedenih držav v programih Evropske unije . Drugim državam, ki niso članice EU, in mednarodnim organizacijam je treba sodelovanje omogočiti s sklenitvijo ustreznih mednarodnih sporazumov.
(16) Finančna sredstva za celotno trajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES je treba določiti v višini 107 milijonov EUR kot glavni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
UL C 139, 14. 6. 2006, str. 1. . Poleg teh finančnih sredstev je za raziskovalne ukrepe, ki spremljajo začetne operativne dejavnosti GMES, ki jih je treba upravljati v skladu z veljavnimi pravili in postopki za odločanje v sedmem okvirnem programu za raziskave, predvidenih dodatnih 209 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa. Ta dva vira sredstev je treba upravljati usklajeno, da bi zagotovili enakomeren napredek pri izvajanju programa GMES.
(16a) Ta finančna sredstva so v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a finančnega okvira 2007–2013, vendar je rezerva v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 zelo majhna; poudarja, da bo letni znesek določen med letnim proračunskim postopkom v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
UL C 139, 14. 6. 2006, str. 1. .
(16b) Po možnosti bi bilo treba finančna sredstva dodatno povečati, da bi lahko že v sedanjem večletnem finančnem okviru dodelili sredstva za vesoljske komponente. Pri tem gre konkretno za delovanje serije A satelitov Sentinel, lansiranje serije B ter naročilo bistvenih sestavnih delov za serijo C satelitov.
(16c) V ta namen mora Komisija med vmesnim pregledom sedanjega večletnega finančnega okvira in do konca leta 2010 proučiti možnost za dodatno financiranje GMES znotraj celotnega proračuna EU v večletnem finančnem okviru 2007–2013.
(16d) Dodelitev dodatnih sredstev tej uredbi poleg že dodeljenih 107 milijonov EUR je treba obravnavati v okviru razprave o prihodnosti evropske vesoljske politike, zlasti o naročanju in upravljanju.
(16e) Komisija mora v prvi polovici leta 2011 predložiti tudi dolgoročno finančno strategijo za prihodnji večletni finančni okvir, brez vpliva na rezultate pogajanj o večletnem finančnem okviru 2014–2020.
(16f) Komisija mora pri finančnem načrtovanju poskrbeti za ohranitev kontinuitete podatkov v obdobju začetnih operativnih dejavnosti GMES (2011–2013) in po njem ter za neprekinjeno in neomejeno uporabo storitev.
(17) V skladu s Finančno uredbo lahko države članice, države, ki niso članice EU, in mednarodne organizacije prispevajo k programom na podlagi ustreznih sporazumov.
(18) Informacije GMES morajo biti v celoti prosto dostopne , brez vpliva na ustrezne varnostne omejitve in podatkovne politike držav članic in drugih organizacij, ki prispevajo podatke in informacije v GMES . To je nujno za spodbujanje najširše uporabe in izmenjave podatkov in informacij, zbranih z opazovanjem Zemlje, v skladu z načeli SEIS, INSPIRE in Globalnega sistema sistemov za opazovanje Zemlje (GEOSS). Pri popolnem in odprtem dostopu do podatkov je treba upoštevati tudi obstoječe komercialno zagotavljanje podatkov in spodbujati okrepitev trgov za opazovanje Zemlje v Evropi, zlasti prodajnega sektorja, da bi povečali rast in zaposlovanje.
(18a) V sporočilu z dne 28. oktobra 2009 „Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES): izzivi in naslednji koraki za vesoljsko komponento“ je Komisija predlagala poln in odprt dostop do podatkov za Sentinele s pomočjo sistema brezplačnega izdajanja licenc in spletnega dostopa ob upoštevanju nekaterih varnostnih vidikov. Namen takšnega pristopa je optimalno koriščenje podatkov Sentinelov s spodbujanjem najširše možne uporabe ter pospeševanje prehajanja informacij, pridobljenih z opazovanjem Zemlje, h končnim uporabnikom.
(19) Zaradi možnih prilagoditev je treba ukrepe, ki jih financira ta uredba, nadzirati in vrednotiti.
▌
(22) Treba je sprejeti tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev v skladu z uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti
UL L 312, 23. 12. 1995, str. 1. in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi
UL L 292, 15. 11. 1996, str. 2. ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)
UL L 136, 31. 5. 1999, str. 1. .
(23) Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja te uredbe, tj. določitve programa GMES in njegovih začetnih operativnih dejavnosti, saj bodo začetne operativne dejavnosti GMES obsegale tudi vseevropske zmogljivosti in bodo odvisne od usklajenega izvajanja storitev v državah članicah, ki jih je treba usklajevati na ravni Evropske unije , in kar je cilj zaradi obsega ukrepa lažje doseči na ravni Evropske unije , lahko zato Evropska unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, določenim v istem členu, ta uredba ne presega tega, kar je nujno za doseganje teh ciljev , zlasti glede vloge Komisije kot usklajevalke nacionalnih dejavnosti –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet
Ta uredba določa evropski program za spremljanje Zemlje ( Globalno spremljanje okolja in varnosti , v nadaljnjem besedilu: program GMES) in pravila za izvajanje njegovih začetnih operativnih dejavnosti v obdobju 2011–2013 .
Člen 2
Program GMES
1. Program GMES nadgrajuje raziskovalne dejavnosti iz Sklepa št. 1982/2006/ES (Sedmi okvirni program) in program vesoljske komponente GMES Evropske vesoljske agencije.
2. Program GMES obsega:
(a) storitveno komponento z dostopom do informacij za podporo naslednjih področij (navedbe niso po prednostnem vrstnem redu) :
▌
- spremljanje ozračja,
- spremljanje podnebnih sprememb v podporo ukrepom za prilagajanje nanje in ublažitev njihovih posledic;
- upravljanje v kriznih razmerah,
- spremljanje kopnega,
- spremljanje morskega okolja,
- varnost,
(b) vesoljsko komponento s trajnostnimi vesoljskimi napravami za opazovanje na storitvenih področjih iz točke (a);
(c) komponento in situ z napravami v zraku, na morju in zemeljskih tleh za opazovanje na storitvenih področjih iz točke (a).
Člen 3
Začetne operativne dejavnosti GMES (2011–2013)
1. Začetne operativne dejavnosti GMES pokrivajo obdobje 2011–2013 in lahko obsegajo operativne ukrepe na naslednjih področjih:
(1) storitvena področja iz člena 2(2)(a);
▌
(3) ukrepi za podporo uporabe storitev;
(4) dostop do podatkov ▌;
(4a) podpora zbiranja podatkov in situ;
(5) vesoljska komponenta GMES.
2. ▌Cilji ukrepov iz odstavka 1 so določeni v Prilogi.
▌
Člen 4
Organizacijska ureditev
1. Komisija zagotovi usklajevanje programa GMES z dejavnostmi na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Evropske unije, na primer z globalnim sistemom sistemov za opazovanje Zemlje (GEOSS) . Izvajanje in delovanje GMES temelji na partnerstvih med Evropsko unijo in državami članicami v skladu z njihovimi pravili in postopki. Usklajevanje prostovoljnih prispevkov držav članic in morebitne sinergije z ustreznimi nacionalnimi in mednarodnimi pobudami ter pobudami EU se izvede v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 11(3a).
2. Evropska komisija upravlja sredstva, dodeljena dejavnostim iz te uredbe, v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (Finančna uredba) in z upravljalnim postopkom iz člena 11(3). Zagotovi tudi usklajevanje in dopolnjevanje programa GMES z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in ukrepi Evropske unije , zlasti na področju okolja, varnosti, konkurenčnosti in inovativnosti, kohezije, raziskav (zlasti dejavnosti sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj v povezavi z GMES, ne glede na sklep št. 1982/2006/ES) , prometa in konkurence, mednarodnega sodelovanja, evropskih programov Globalnih navigacijskih satelitskih sistemov (GNSS), varstva osebnih podatkov in obstoječih pravic intelektualne lastnine , Direktive 2007/2/ES (INSPIRE), skupnih okoljskih informacijskih sistemov SEIS in dejavnosti Evropske unije za ukrepanje v kriznih razmerah.
2a. Komisija zaradi uporabniške usmerjenosti programa GMES zagotovi skladnost med storitvami in potrebami uporabnikov. V ta namen določi pregleden mehanizem za redno sodelovanje uporabnikov in posvetovanje z njimi, prek katerega bi lahko upoštevali zahteve uporabnikov na evropski in nacionalni ravni. Komisija zagotovi usklajenost z uporabniki iz javnega sektorja v državah članicah, tretjih državah in mednarodnih organizacijah. Zahteve glede podatkov določi Komisija neodvisno, po posvetovanju s forumom uporabnikov.
▌
3a. Tehnično usklajevanje in izvajanje vesoljske komponente GMES se zaupa Evropski vesoljski agenciji ob podpori Evropske organizacije za uporabo meteoroloških satelitov (EUMETSAT), kadar je to potrebno.
3b. Komisija po potrebi zaupa usklajevanje tehničnega izvajanja storitev GMES pristojnim evropskim ali medvladnim institucijam.
Člen 4a
Zagotavljanje storitev
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi poskrbi za učinkovito konkurenco pri zagotavljanju storitev GMES in spodbuja udeležbo MSP. Komisija olajša uporabo storitev GMES za razvoj prodajnega sektorja.
2. Zagotavljanje storitev GMES bo, kjer je to primerno, decentralizirano, da bi na evropski ravni povezali obstoječe zbirke podatkov in zmogljivosti v vesolju ter in situ in referenčne zbirke in zmogljivosti, da bi se izognili podvajanju. Novih podatkov, ki podvajajo obstoječe vire, se ne pridobiva, razen če uporaba obstoječih ali nadgradljivih sklopov podatkov ni tehnično izvedljiva ali stroškovno učinkovita.
3. Komisija lahko ob upoštevanju mnenja foruma uporabnikov opredeli ali potrdi ustrezne postopke za potrjevanje pridobivanja podatkov v okviru programa GMES. Ti postopki so pregledni in se jih da preveriti in revidirati, da bi uporabnikom zagotovili avtentičnost, sledljivost in celovitost podatkov. Komisija pri svojih pogodbenih dogovorih z upravljavci storitev GMES zagotovi izvajanje teh postopkov.
4. Komisija vsako leto poroča o rezultatih pri izvajanju tega člena.
Člen 5
Oblike financiranja Evropske unije
1. Evropska unija lahko uporabi ▌naslednji pravni obliki financiranja:
(-1) sporazum o prenosu;
(1) nepovratna sredstva;
(2) pogodbe za izvedbo javnih naročil.
2. S financiranjem Evropske unije se zagotovi prava konkurenca, preglednost in enakopravna obravnava. Kadar je to utemeljeno, so lahko nepovratna sredstva Evropske unije v posebnih oblikah, npr. v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu, ali v obliki sofinanciranja dejavnosti ali nepovratnih sredstev za ukrepe. Za nepovratna sredstva za poslovanje organov, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju ne veljajo. Največji delež sofinanciranja pri nepovratnih sredstvih je sprejet v skladu s postopkom iz člena 11(3).
2a. Komisija poroča o dodelitvi sredstev Evropske unije vsaki od dejavnosti, določenih v členu 3(1), o postopku ocenjevanja in o rezultatih razpisov za javna naročila ter pogodb, sklenjenih na podlagi tega člena, po oddaji javnih naročil.
Člen 6
Sodelovanje tretjih držav
Pri ukrepih iz člena 2 lahko sodelujejo naslednje države:
(1) države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu s pogoji iz tega sporazuma;
(2) države kandidatke in možne kandidatke, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces v skladu z okvirnimi sporazumi ali protokolom k pridružitvenemu sporazumu o splošnih načelih sodelovanja navedenih držav v programih Evropske unije , sklenjenimi z navedenimi državami;
(3) Švicarska konfederacija, ostale tretje države razen tistih iz točk (1) in (2) ter mednarodne organizacije v skladu s sporazumi, ki jih Evropska unija sklene s takimi tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami v skladu s členom 218 PDEU, ki določa pogoje in podrobna pravila za njihovo sodelovanje.
Člen 7
Financiranje
1. Finančna sredstva za operativne dejavnosti iz člena 3(1) te uredbe znašajo 107 milijonov EUR.
2. Finančna sredstva odobri proračunski organ vsako leto v mejah, določenih v večletnem finančnem okviru.
3. Dodatna finančna sredstva za program GMES lahko zagotovijo tudi tretje države ali mednarodne organizacije.
Dodatna finančna sredstva iz prvega pododstavka se obravnavajo kot namenski prejemki v skladu s členom 18 Finančne uredbe.
Člen 8
Politika dostopa do podatkov in informacij GMES
1. Cilji politike dostopa do podatkov in informacij za ukrepe, ki so financirani s programom GMES, so naslednji:
(a) spodbujanje uporabe in izmenjave podatkov in informacij GMES;
(b) popoln in prost dostop do informacij, ki jih omogočajo storitve GMES, in podatkov, zbranih na podlagi infrastrukture GMES, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih sporazumov, varnostnih omejitev in pogojev za izdajo dovoljenj, vključno z registracijo in sprejemanjem dovoljenj uporabnikov ;
(c) večja moč trgov za opazovanje zemlje v Evropi in zlasti prodajnega sektorja, da se omogočijo rast in nova delovna mesta;
(d) zagotavljanje trajnosti in neprekinjenosti dostopa do podatkov in informacij GMES;
(e) podpora evropskih raziskovalnih , inovacijskih in tehnoloških skupnosti.
2. Da bi zagotovila doseganje ciljev informacijske in podatkovne politike GMES iz odstavka 1(b) ter ob zagotavljanju potrebne zaščite informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in podatkov, ki jih zbira namenska infrastruktura GMES, lahko Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 8a ter ob upoštevanju pogojev v členih 8b in 8c sprejme naslednje ukrepe, upoštevajoč podatkovne in informacijske politike ponudnikov podatkov, ki so potrebni za GMES, in brez vpliva na nacionalna pravila in postopke v zvezi in infrastrukturo in situ in v vesolju, ki je pod nacionalnim nadzorom:
(a) ukrepe, ki določajo pogoje registracije in izdaje dovoljenj za uporabnike GMES;
(b) ukrepe, ki opredeljujejo merila za omejitev dostopa do informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in do podatkov, ki jih zbira namenska infrastruktura GMES.
Člen 8a
Prenos pooblastil
1. Komisiji se pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(2) podeli do 31. decembra 2013.
2. Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
3. Za pooblastila Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov veljajo pogoji iz členov 8b in 8c.
Člen 8b
Preklic prenesenih pooblastil
1. Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče prenos pooblastil iz člena 8(2).
2. Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve ter pri tem navede pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.
3. Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati prenesena pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 8c
Nasprotovanje delegiranim aktom
1. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.
Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta je mogoče obdobje podaljšati za dva meseca.
2. Če do izteka tega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se ta objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na tam navedeni datum.
Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo, da mu ne nameravata nasprotovati.
3. Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, ta ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.
Člen 8d
Izvedbeni ukrepi o podatkovni in informacijski politiki ter o upravljanju varnosti komponent in informacij GMES
1. Na podlagi meril iz člena 8(2)(b) Komisija sprejme posebne ukrepe v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2) o omejitvi dostopa do informacij, ki jih proizvajajo storitve GMES, in do podatkov, ki jih zbira namenska infrastruktura GMES.
2. Komisija zagotovi splošno usklajevanje v zvezi z varnostjo komponent in storitev GMES, ob upoštevanju potrebe po nadzoru in integraciji varnostnih zahtev vseh elementov programa, brez vpliva na nacionalna pravila in postopke v zvezi in infrastrukturo in situ in v vesolju, ki je pod nacionalnim nadzorom. Komisija zlasti sprejme ukrepe v skladu z regulativnim postopkom iz člena 11(2) glede tehničnih zahtev za zagotavljanje nadzora in celovitosti sistema v namenskem programu vesoljske komponente GMES, za nadzor dostopa in upravljanje tehnologij, ki zagotavljajo varnost namenskega programa vesoljske komponente GMES.
Člen 9
Spremljanje in vrednotenje
1. Komisija nadzoruje in vrednoti izvajanje ukrepov iz člena 3(1).
2. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o vmesnem vrednotenju do 31. decembra 2012 in poročilo o naknadnem vrednotenju do 31. decembra 2015 .
Člen 10
Izvedbeni ukrepi
1. Komisija sprejme letni program dela v skladu s členom 110 Finančne uredbe in členoma 90 in 166 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002in v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 11(3).
2. Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za program GMES se lahko krijejo tudi izdatki, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, nadzora, spremljanja, revizije in vrednotenja, neposredno potrebnih za upravljanje programa GMES in dosego njegovih ciljev, zlasti študij, sestankov, informiranja in objavljanja ter vsi drugi izdatki tehnične in upravne pomoči, ki jih lahko ima Komisija pri upravljanju programa GMES.
Člen 11
Odbor GMES
1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor GMES).
1a. Odbor GMES se lahko sestane v posebnih sestavah za obravnavanje konkretnih vprašanj, zlasti v zvezi z varnostjo („varnostni odbor“).
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek iz členov 5 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja upravljalni postopek iz členov 4 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
3a. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja svetovalni postopek iz člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
Člen 11a
Forum uporabnikov
1. S tem se ustanovi forum uporabnikov kot namensko telo , ki Komisiji svetuje pri opredelitvi in potrjevanju uporabniških zahtev ter pri usklajevanju programa GMES z njegovimi uporabniki iz javnega sektorja.
2. Forumu uporabnikov predseduje Komisija. Sestavljajo ga uporabniki GMES iz javnega sektorja, ki jih imenujejo države članice.
3. Komisija za forum uporabnikov zagotovi sekretariat.
4. Forum uporabnikov sprejme svoj poslovnik.
5. Odbor GMES je v celoti obveščen o nasvetih foruma uporabnikov glede izvajanja programa GMES.
Člen 12
Zaščita finančnih interesov Evropske unije
1. Komisija zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, ki jih financira ta uredba, zaščitijo finančni interesi Evropske unije , in sicer z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno izplačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95, (Euratom, ES) št. 2185/96 in (ES) št. 1073/1999.
2. Pri ukrepih Evropske unije , ki se financirajo v skladu s to uredbo, se za nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 šteje vsaka kršitev določb zakonodaje Evropske unije ali vsako neizpolnjevanje pogodbene obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja nosilca gospodarske dejavnosti, in ki je ali bi lahko z neupravičenimi stroški škodovala splošnemu proračunu Evropske unije .
3. Sporazumi, sklenjeni v skladu s to uredbo, vključno s sporazumi, sklenjenimi s sodelujočimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, določajo spremljanje in finančni nadzor, ki ju izvaja Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik, in revizijo, ki jo izvaja Računsko sodišče, po potrebi na kraju samem.
Člen 13
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije .
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V …,
Za Evropski parlament Za Svet
predsednik predsednik
PRILOGA
Cilji začetnih operativnih dejavnosti GMES (2011–2013)
Ukrepi iz člena 3(1) prispevajo k naslednjim ciljem :
(1) storitve za ukrepanje v kriznih razmerah, ki temeljijo na sedanjih dejavnostih v Evropi, nosilcem dejavnosti za ukrepanje v kriznih razmerah omogočijo dostopnost podatkov, zbranih z opazovanjem zemlje, in pripadajočih izdelkov na mednarodni, evropski, nacionalni in regionalni ravni za različne oblike nesreč, vključno z vremensko pogojenimi nesrečami (vključno z neurji, požari in poplavami), geofizikalnimi nesrečami (vključno s potresi, cunamiji, vulkanskimi izbruhi in zemeljskimi plazovi), nesrečami, ki jih namerno ali nenamerno povzroči človek, in ostalimi humanitarnimi nesrečami. Ker lahko podnebne spremembe povečajo možnost kriznih razmer, bo vloga GMES bistvena pri ukrepih za prilagajanje podnebnim spremembam kot del dejavnosti za preprečevanje, pripravljenost, odzivnost in vzpostavitev normalnega stanja na področju kriznih razmer v Evropi;
(2) storitve za spremljanje kopnega omogočijo dostopnost podatkov, zbranih z opazovanjem zemlje, in pripadajočih izdelkov evropskim, nacionalnim , regionalnim in mednarodnim organom, pristojnim za globalno in lokalno okoljsko spremljanje biološke raznovrstnosti, tal, vode, gozdov in nacionalnih virov ter splošno izvajanje okoljskih politik, zbiranje geografskih informacij, kmetijstva, energije, urbanističnega načrtovanja, infrastrukture in prometa. Storitve za spremljanje kopnega obsegajo spremljanje spremenljivk podnebnih sprememb;
(2a) storitve za spremljanje morskega okolja omogočajo podatke o razmerah v fizičnih oceanskih in morskih ekosistemih na svetovnih oceanskih in evropskih regionalnih območjih. Področja uporabe morskih storitev GMES vključujejo pomorsko varnost, morsko okolje in obalne regije, morske vire kot tudi sezonske meteorološke napovedi in spremljanje podnebja;
(2b) ozračne okoljske storitve zagotovijo spremljanje kakovosti zraka na evropski ravni ter kemijske sestave ozračja na svetovni ravni. Zlasti zagotavljajo podatke za sisteme spremljanja kakovosti zraka na lokalni in nacionalni ravni, ter bi morale prispevati k spremljanju atmosferskih kemičnih podnebnih spremenljivk;
(2c) Varnostne storitve zagotovijo uporabne informacije v podporo odgovoru na izzive, s katerimi se srečuje Evropa na področju varnosti, namreč kontrola meja, nadzor plovbe in podpora zunanjim ukrepom EU;
(2d) spremljanje podnebnih sprememb omogoči prilagajanje nanje in ublažitev njihovih posledic. Zlasti bi moralo pripomoči k pripravi ECV, podnebnih analiz in napovedi na takšni ravni, da bodo uporabne za prilagajanje in ublažitev, ter zagotavljanju ustreznih storitev;
(3) ukrepi za podporo uporabe storitev obsegajo tehnične vmesnike, prilagojene uporabniškemu okolju, usposabljanje, komuniciranje in razvoj prodajnega sektorja;
(4) dostop do podatkov ▌omogoči zbiranje in razpoložljivost podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje na podlagi širokega kroga evropskih misij in ostale infrastrukture za opazovanje , ▌za dosego ciljev GMES ▌;
(4a) komponenta in situ omogoči usklajevanje zbiranja podatkov in situ in dostop do podatkov in situ za storitve GMES;
(5) začetne operativne dejavnosti GMES omogočijo delovanje in razvoj vesoljske komponente GMES z uporabo vesoljske infrastrukture za opazovanje Zemlje ter opazovanje zemeljskih podsistemov (vključno s kopenskim površjem, ozračjem in oceani). Začetne operativne dejavnosti GMES gradijo na sedanji ali načrtovani nacionalni in evropski vesoljski infrastrukturi ter na vesoljski infrastrukturi, razviti s programom vesoljske komponente GMES.
OBRAZLOŽITEV
Pobuda za opazovanje Zemlje GMES je pomemben projekt za prihodnost Evropske unije. Z njo bo kot pri programu za satelitsko navigacijo Galileo zgrajena lastna infrastruktura Unije, ki bo omogočila boljše upravljanje okolja, pa tudi povečala varnost državljanov. V nasprotju z Galileom bo pobuda GMES od začetka financirana iz javnih sredstev. Pri izgradnji mora biti javni razpis običajen postopek financiranja. Poročevalec se zaveda, da so z izgradnjo sistema GMES povezani visoki stroški, ki se bodo nadaljevali tudi po prvi operativni fazi in v prihodnji finančni perspektivi 2014–2020, vendar se mu zdijo stroški upravičeni, saj projekt prinaša velike koristi za družbo.
Za izgradnjo sistema GMES in zagotavljanje podatkov in storitev ter njihovo uporabo je nujno potrebna dobro premišljena finančna zasnova. Zato je zelo pomembno, da se že med prvimi operativnimi dejavnostmi, pa tudi po zaključku te faze pravočasno uporabijo zadostna finančna sredstva, da bodo podatki in ponujene storitve zanesljivo in neprekinjeno na razpolago. Finančna sredstva, ki so v predlogu Komisije predvidena za fazo prvih operativnih dejavnosti, bi bilo primerno povečati, saj bi s tem že sedaj omogočili dodelitev sredstev za dodatna področja vesoljskih komponent. Tako bi lahko sklenili pogodbe in dosegli zanesljivo finančno načrtovanje. To je izredno pomembno zlasti za zagon serije B in za nabavo pomembnih gradbenih elementov serije C satelitov Sentinel, saj bi s tem omogočili zagon, pa tudi podobno zgradbo satelitov. Ker bi bilo treba ta finančna sredstva tako ali tako zbrati, tu ne gre za povišanje stroškov, temveč za učinkovito uporabo sredstev in njihovo vezavo na zgodnejši datum. S tem bi davkoplačevalcem prihranili višje stroške v naslednjem finančnem obdobju.
Dostop do podatkov in storitev, ki bodo na voljo s sistemom GMES, mora biti za vse državljane in podjetja EU brezplačen, saj bi s tem razvili trg na koncu prodajne verige zlasti za mala in srednje velika podjetja. Poleg okoljskega in varnostnega vidika je cilj sistema GMES tudi spodbujanje in napredek na področju inovacij. Javni dostop bi morala imeti tudi podjetja zunaj Evropske unije, pod pogojem, da bo v smislu vzajemnosti tudi evropskim fizičnim osebam in podjetjem omogočen dostop do neevropskih podatkov.
Evropska komisija bo delovala kot upraviteljica in bo prevzela splošno usklajevanje projekta. Za tehnično izvedbo bo poskrbela Evropska vesoljska agencija (ESA), ki ima ustrezno strokovno znanje in izkušnje. ESA bi bilo treba zaupati tudi tehnično izvajanje vesoljske komponente na podlagi sporazuma o prenosu, ki bo pojasnil odgovornosti in zagotovil večjo preglednost.
Cilji, ki so določeni v predlogu uredbe in zapisani v prilogi, so bistven sestavni del uredbe. Poročevalec zato meni, da bi morala biti njihova sprememba možna le z navadnim zakonodajnim postopkom, ne pa s postopkom komitologije. Ker gre za obsežno področje s proračunskimi posledicami, se Parlament ne bi smel odreči vlogi nadzornega organa. Zaradi tega bi bilo treba postopek komitologije uskladiti z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009. To bi lahko povzročilo zamudo, ki projektu ne bi koristila.
17.3.2010
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)
( KOM(2009)0223 – C7‑0037/2009 – 2009/0070(COD) )
Pripravljavec mnenja: Damien Abad
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Vesoljska politika je postala z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, v kateri je oblikovana nova pravna podlaga „vesolje“, in s prednostnimi političnimi nalogami nove Komisije, ki jih je predsednik Barroso predstavil Evropskemu parlamentu, eden od glavnih sektorjev v prihodnosti Evropske unije.
Program GMES pomeni s političnega stališča trojno priložnost za Evropsko unijo.
Kot prvo bi bil lahko zgled v odločenosti, da se na podlagi konkretnih projektov oblikuje resnična evropska industrijska strategija. Program GMES pomeni dejansko dodano vrednost, ki jo lahko EU prispeva k vodenju projektov svetovnih razsežnosti, s katerim bi Unija postala ena od vodilnih sil v vesoljski industriji.
Kot drugo lahko kot simbol odločne industrijske politike evropskim državljanom vidno koristi bodisi pri zaposlovanju, znanju, varnosti ali varstvu okolja. Poleg tega je popolnoma skladen s strategijo EU 2020 in sklepi po konferenci v Köbenhavnu.
Kot tretje bo ustvarjal pozitivno sinergijo v gospodarskih sektorjih, kot so na primer storitve, s čimer bodo številna mala in srednje velika podjetja dobila priložnost za vstop na trg.
Vprašanje financiranja programa, ki je bistveno za zagotovitev njegove trdnosti in trajnosti, je treba obravnavati na dveh ravneh:
1) kratkoročno: zagotovitev začetka izvajanja programa
Predlog uredbe predvideva oblikovanje pravne podlage, ki bo zagotavljala kontinuiteto pripravljalnih ukrepov, oblikovanih na pobudo Evropskega parlamenta. Po mnenju pripravljavca mnenja je glavni kratkoročni cilj zagotoviti minimalno financiranje za začetek operativne faze programa.
Spomnimo naj, da je program GMES, ki se izvaja že deset let, do sedaj spadal v okvir sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj ter je za obdobje 2007–2013 prejel finančna sredstva v višini 1,2 milijard EUR. Evropska vesoljska agencija je za razvoj programa namenila 1,6 milijarde EUR. Ker se bo razvojna faza končala leta 2011 (za večino komponent programa), bo treba za zagotovitev njegove operativne faze najti drug vir finančnih sredstev Skupnosti. Komisija zato predlaga, da bi izven sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj poiskali dodatna sredstva v višini 107 milijonov EUR, s katerimi bi financirali nekatere operativne dejavnosti programa (zlasti storitve GMES, ki jih upravljajo zasebne strukture, del operativnih dejavnosti s sateliti Sentinel A in nakup podatkov, potrebnih za storitve).
Ker ta druga faza ni bila zajeta pri finančnem načrtovanju večletnega finančnega okvira 2007–2013, je treba vire za njeno financiranje temeljito preučiti.
Komisija v svojem predlogu ugotavlja, da uredba „[zahteva] ponovno načrtovanje ustreznega razdelka v finančni perspektivi“ . Če bo treba sredstva – zlasti neuporabljena – prerazporediti, bomo morali ustvariti pogoje za dodatno financiranje. Poleg tega bo po ocenah Komisije razpoložljiva razlika do zgornje meje iz razdelka 1a v tem obdobju zelo omejena. Za leto 2011 ne bi smelo biti posebnih težav, kar pa ne velja za leti 2012 in 2013. Odobritve za prevzem obveznosti bi se morale namreč v teh letih povečati za 41 milijonov EUR in 56 milijonov EUR, kar pomeni znatne dodatne izdatke za razdelek, ki je že tako preobremenjen.
Jasno je treba opredeliti tudi nepokrite potrebe, zlasti glede vesoljske komponente programa, ki niso zajete v predlogih Komisije za financiranje in katerih izdatki bi se lahko povečali, če sklepi ne bi bili pravočasno sprejeti. Predvsem gre za preostali del operativnih dejavnosti s sateliti Sentinel A (po ocenah Evropske vesoljske agencije v višini 30 milijonov EUR), lansiranje satelitov Sentinel B (165 milijonov EUR) in predhodno oskrbo satelitov Sentinel C (140 milijonov EUR).
2) srednje- in dolgoročno: opredelitev proračunske strategije programa po letu 2013
Program GMES (in torej ustrezna proračunska vrstica) naj bi bil v celoti vzpostavljen v naslednjem večletnem finančnem okviru. Vsakdo se strinja, da potrebe po financiranju programa presegajo trenutno dodeljena sredstva. Primerneje bi bilo, da bi se potrebni zneski ponovno preučili v okviru treh večjih srečanj v letu 2010 v zvezi s strategijo EU za leto 2020, vmesnim pregledom sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj ter vmesnim pregledom finančnega okvira, zlasti glede financiranja novih politik, ki jih predvideva Lizbonska pogodba. Pomembna je tudi uporaba instrumenta prilagodljivosti in zakonodajne prilagodljivosti, ki je opredeljena v členu 37 medinstitucionalnega sporazuma.
Pripravljavec mnenja poudarja povezanost kratkoročnih in srednjeročnih dejavnosti. Tako je trdna finančna strategija za obdobje 2014–2020 močno odvisna od odločitev za obdobje 2011–2013. V tem predlogu so vse prvine, ki so potrebne za oblikovanje programa Skupnosti, in sicer cilji, upravljanje, financiranje ter sodelovanje tretjih držav.
Ta strategija bi morala obravnavati naslednja vprašanja: lastništvo infrastrukture in politiko upravljanja podatkov, politiko nakupa za vesoljsko infrastrukturo GMES, politiko mednarodnega sodelovanja s tretjimi državami in obveznost držav članic, da nadaljujejo aktivnosti.
V fazi raziskav in razvoja je sodelovanje med Evropsko komisijo in Evropsko vesoljsko agencijo zadostovalo, v operativni fazi pa je treba postopek posvetovanja razširiti. Ustrezna rešitev za to je ustanovitev sveta partnerjev, katerega pristojnosti bi dopolnjevale pristojnosti odbora GMES, navedenega v predlogu uredbe, in ki bi zagotavljal usklajenost celotnega upravljanja programa, po drugi strani pa bi vzpostavil proračunsko strategijo, ki bi bila dogovorjena na več ravneh.
Neizogibno je torej, da se na podlagi pregleda večletnega finančnega okvira dodelijo dodatna sredstva za izkoriščanje potenciala, ki ga predstavlja program GMES, pri čemer je potrebna resnična zavezanost Komisije in držav članic. Odbor za proračun poziva Komisijo, naj pri vmesnem pregledu finančnega okvira, ki je opredeljen v izjavi št. 1, priloženi medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006, predstavi predloge za uresničitev sprejetih izzivov.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Uvodna izjava 15 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(15a )meni, da so finančna sredstva, navedena v zakonodajnem predlogu, v skladu z zgornjo mejo podrazdelka 1a finančnega okvira 2007–2013, vendar je rezerva v razdelku 1a za obdobje 2011–2013 je zelo majhna; poudarja, da bo letni znesek določen v okviru letnega proračunskega postopka v skladu s točko 37 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; poudarja tudi, da je treba zagotoviti ustrezna sredstva za financiranje novih pristojnosti, kot je vesoljska politika, ki jih je EU dobila po Lizbonski pogodbi; poleg tega je treba zagotoviti potrebna sredstva za financiranje programa GMES, zlasti njegove vesoljske komponente; Komisija mora predložiti srednjeročno finančno strategijo za GMES v okviru vmesnega pregleda sedanjega večletnega finančnega okvira, skupaj s konkretnimi predlogi za njegovo prilagoditev in revizijo do konca prvega polletja, in pri tem uporabiti vse razpoložljive mehanizme iz medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, zlasti iz točk 21 do 23; do 31. decembra 2010 mora predložiti tudi dolgoročno strategijo za prihodnji večletni finančni okvir.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Uvodna izjava 16
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(16) Finančna sredstva za celotno trajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES je treba določiti v višini 107 milijonov EUR kot glavni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Poleg teh finančnih sredstev je za raziskovalne ukrepe, ki spremljajo začetne operativne dejavnosti GMES, predvidenih dodatnih 43 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa.
(16) Finančna sredstva za celotno trajanje začetnih operativnih dejavnosti GMES je treba določiti v višini 107 milijonov EUR kot glavni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju. Poleg teh finančnih sredstev je za raziskovalne ukrepe, ki spremljajo začetne operativne dejavnosti GMES, predvidenih dodatnih 209.000.000 EUR iz tematskega področja za vesolje Sedmega okvirnega programa. Ta dva vira financiranja bi bilo treba upravljati usklajeno, da bi bil dosežen resničen napredek pri izvajanju storitev GMES. Sredstva iz Sedmega okvirnega progama je treba uporabiti ob popolnem upoštevanju ciljev in meril iz okvirnega programa.
Obrazložitev
Navesti je treba vsa finančna sredstva, ki so na voljo za program GMES v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj, in sicer 43 milijonov EUR iz tematskega področja za vesolje, ki jih je treba prerazporediti, ter 166 milijonov EUR, ki so že na voljo v vrstici GMES okvirnega programa za raziskave in razvoj. Poleg tega je treba poudariti pomembnost usklajenega upravljanja teh dveh proračunskih sredstev.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Uvodna izjava 16 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(16a) Komisija bi morala pri finančnem načrtovanju poskrbeti za ohranitev kontinuitete podatkov v obdobju začetnih operativnih dejavnosti GMES (2011–2013) in po njem ter za neprekinjeno in neomejeno uporabo storitev.
Obrazložitev
Nujno se je treba izogniti prekinitvi kontinuitete podatkov, zato da bi lahko uporabniki z zanesljivostjo uporabljali storitve.
Predlog spremembe
4
Predlog uredbe
Uvodna izjava 19 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(19a) Komisija mora predložiti srednje- in dolgoročno strategijo za financiranje programa GMES, zlasti njegove vesoljske komponente, in sicer preostalega dela operativnih dejavnosti s sateliti Sentinel A, lansiranje satelitov Sentinel B in predhodne oskrbe za satelite Sentinel C. V strategiji bi morala preučiti in oceniti vse možnosti za financiranje programa GMES. Preden predloži končno strategijo, se mora posvetovati s svetom partnerjev.
Obrazložitev
Treba je oceniti sredstva, ki so na voljo za financiranje programa GMES v okviru finančnega okvira za obdobje 2007–2013 in po njem ter po posvetovanju s svetom partnerjev oblikovati dolgoročno strategijo. Opredeliti je treba tudi nepokrite potrebe, zlasti glede vesoljske komponente, navedene v sporočilu Komisije z naslovom Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES): izzivi in naslednji koraki za vesoljsko komponento ( KOM(2009)0589 ).
Predlog spremembe
5
Predlog uredbe
Člen 4 – odstavek 2 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2a. Komisiji pomaga svet partnerjev.
Svet partnerjev je prednosti posvetovalni organ med državami članicami in Komisijo ter dopolnjuje pristojnosti odbora GMES iz člena 11 in zagotavlja splošno usklajenost programa GMES:
Drugi pristojni akterji so lahko povabljeni kot opazovalci.
Svet partnerjev je zlasti pristojen za naslednje naloge:
– določitev splošnega okvira programa GMES in zagotovitev njegovega razvoja,
– upoštevanje prispevkov partnerjev, da bi se uporabili njihovi podatki, proizvodi ali infrastruktura,
– pomoč Komisiji pri opredelitvi srednje- in dolgoročne strategije za financiranje programa GMES, navedene v členu 9a.
Svet partnerjev sprejme svoj poslovnik.
Obrazložitev
Vloga odbora GMES, predvidena v členu 11 predloga uredbe, je omejena na izvrševanje proračuna GIO. Zlasti – ne pa izključno – je treba ustanoviti trajni posvetovalni forum med Evropsko komisijo in državami članicami, ki bo imel visoko raven zastopanosti. Za dobro delovanja programa GMES so potrebni jasna struktura upravljanja, natančno opredeljena srednje- in dolgoročna strategija in dobro sodelovanje med vsemi pristojnimi akterji.
Predlog spremembe
6
Predlog uredbe
Člen 5 – odstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
2. Nepovratna sredstva so lahko v posebnih oblikah, npr. v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu, ali v obliki sofinanciranja dejavnosti ali nepovratnih sredstev za ukrepe. Za nepovratna sredstva za poslovanje organov, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju ne veljajo. Največji delež sofinanciranja pri nepovratnih sredstvih je sprejet v skladu s postopkom iz člena 11(3).
2. Javna naročila bi morala biti prednostni instrument za financiranje izvajanja programa GMES. Kadar je to utemeljeno, so lahko nepovratna sredstva so v posebnih oblikah, npr. v obliki okvirnega sporazuma o partnerstvu, ali v obliki sofinanciranja dejavnosti ali nepovratnih sredstev za ukrepe. Za nepovratna sredstva za poslovanje organov, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju ne veljajo. Največji delež sofinanciranja pri nepovratnih sredstvih je sprejet v skladu s postopkom iz člena 11(3).
Obrazložitev
Java naročila bi morala biti običajni postopek za financiranje. V utemeljenih primerih bi lahko financiranje potekalo s subvencijami v okviru javnih postopkov.
Predlog spremembe
7
Predlog uredbe
Člen 9 a (novo)
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
Člen 9a
Komisija v okviru vmesnega pregleda sedanjega večletnega finančnega okvira ter njegovih prilagoditev in revizij do konca prvega polletja 2010 predloži predlog za nadaljnje financiranje programa GMES, zlasti njegove vesoljske komponente.
Po posvetovanju z odborom partnerjem do 31. decembra 2010 pripravi tudi dolgoročno finančno strategijo za program GMES za naslednji večletni finančni okvir.
POSTOPEK
Naslov
Evropski program za opazovanje zemlje (GMES) (2011–2013)
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
14.7.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Damien Abad
21.10.2009
Datum sprejetja
17.3.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
32
1
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Damien Abad, Alexander Alvaro, Francesca Balzani, Reimer Böge, Andrea Cozzolino, Jean-Luc Dehaene, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Ingeborg Gräßle, Carl Haglund, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Sergej Kozlík, Alain Lamassoure, Vladimír Maňka, Barbara Matera, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, Vladimír Remek, Dominique Riquet, László Surján, Helga Trüpel, Daniël van der Stoep, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Edit Herczog, Paul Rübig, Georgios Stavrakakis
24.2.2010
MNENJE Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane
za Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje zemlje (GMES) in njihovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)
( KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD) )
Pripravljavec mnenja:
Vittorio Prodi
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Uredba o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih dejavnostih je najnovejši element večletne strategije, ki naj bi Evropi zagotovila lastne zmogljivosti za opazovanje Zemlje na področju okolja in varnosti. Po nedavnih ugotovitvah, ki so zahtevale povečano spremljanje vpliva podnebnih sprememb, je pomen tega predloga še toliko bolj poudarjen. Podatki, pridobljeni s prejšnjim spremljanjem, so bili namreč (glede na parametre) nepopolni ali pa niso bili redno na voljo.
V ta namen obsega GMES tri bistvene komponente:
1. Vesolje
Sem spada infrastruktura za opazovanje vesolja, namenjena zagotavljanju podatkov, potrebnih za storitve in pridobljenih zlasti z opazovanjem parametrov kopnega, ozračja in oceanov. Namen te komponente je razvoj in izvajanje številnih satelitskih misij, znanih kot sentineli. Za njeno usklajevanje bo odgovorna Evropska vesoljska agencija (ESA).
2. In Situ (tudi opazovanje z daljinskim zaznavanjem s tal)
Ta komponenta se opira na številne zmogljivosti, instrumente in orodja, ki so v nacionalni, regionalni in medvladni lasti ter na teh ravneh tudi delujejo.
3. Storitve
bodo zagotovile dostop do informacij za različna tematska področja, od prilagajanja podnebnim spremembam in blaženja njihovih posledic do varnosti ter spremljanje kopnega, morskega okolja in ozračja.
Poročevalec glede na resnost posledic globalnega segrevanja za okolje pozdravlja predlog Komisije kot pomembno orodje za odzivanje na vse večje potrebe po raziskavah in civilni zaščiti. Ta uredba je začetek operativne faze programa GMES, ki nam bo zagotovil sredstva za zbiranje natančnih podatkov o spremembah na kopnem, v morju in v ozračju. Merljivi kazalniki zajemajo so na primer slanost oceanov ali vlažnost biomase ter višino morske gladine. Poleg tega bodo koristi učinki uredbe učinek tudi, kar zadeva našo zmožnost preprečevanja velikih nesreč in njihovega obvladovanja, na primer razlitja nafte, gozdni požari, poplave in plazovi. GMES je tudi bistven element za upravljanje sistema za trgovanje z emisijami in uravnavanje emisij. V finančni strategiji za opisane tri komponente je bilo treba pri določanju prednostnih nalog upoštevati, da so v strukturi financiranja predvideni ukrepi nacionalnih vlad ter drugih javnih in zasebnih organov, zlasti za komponenti in situ in storitve.
Dodaten pozitiven element tega programa v času gospodarske krize bo njegov morebitni nepričakovani učinek na rast malih in srednjih podjetij, zlasti v raziskovalnem sektorju. Poleg tega standarde za GMES določajo evropske industrijske panoge, kar očitno koristno vpliva na njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu.
Kar zadeva sodelovanje, pa je treba v besedilu uredbe jasno navesti GEOSS (globalni sistem sistemov za opazovanje Zemlje), saj bo del financiranja, zahtevanega za izvajanje programa GMES, namenjen kot prispevek za ta svetovni sistem nadzora, ki se mu je EU uradno pridružila.
Nadalje poročevalec predlaga, naj Komisija v svojem predlogu poudari nekatere vidike informacijske tehnologije, saj je pomembna za satelitsko tehnologijo, in vlogo Evropske agencije za okolje, pri tem pa upošteva zlasti svojo vlogo pri usklajevanju potreb uporabnikov (javnih organov).
Nenazadnje pa je zelo zaskrbljujoča struktura financiranja vesoljske komponente: ta uredba pokriva finančne potrebe samo za obdobje 2011–2013, obveza Evropske vesoljske agencije za lansiranje sentinelov pa zahteva natančne in pravočasne priprave ter pomeni ogromne stroške za dejansko lansiranje, načrtovano za obdobje 2014–2017. Za to obdobje še niso bile sprejete odločitve v zvezi s finančno perspektivo, tako da bo projekt v prehodni fazi (od januarja do decembra 2014), ko se bodo dodeljevala sredstva, naletel na negotovosti, udeleženim industrijskim panogam pa bo treba vseeno plačati za zagotovljene storitve. Poročevalec poziva Komisijo in Svet, naj se spoprimeta s to težavo ter poiščeta ustrezno rešitev.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane poziva Odbor za industrijo, raziskave in energetiko kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Predlog spremembe
1
Predlog uredbe
Člen 2 - odstavek 2 - točka a
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
(a) storitveno komponento z dostopom do informacij na naslednjih tematskih področjih:
(a) storitveno komponento z dostopom do informacij na naslednjih tematskih področjih:
– prilagajanje podnebnim spremembam in blažitev njihovih posledic,
– spremljanje kopnega,
– spremljanja kopnega , morskega okolja in ozračja ;
– obvladovanje kriznih razmer,
– obvladovanje kriznih razmer,
– varnost,
– varnost;
– spremljanje morskega okolja,
– spremljanje ozračja,
– prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic;
Obrazložitev
Dejavnosti programa GMES morajo biti osredinjene zlasti na podnebne spremembe in njihov vpliv, zato se besedilo in vrstni red na seznamu spremenita.
Predlog spremembe
2
Predlog uredbe
Člen 4 – odstavek 1
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
1. Komisija zagotovi usklajevanje programa GMES z dejavnostmi na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Skupnosti.
1. Komisija zagotovi usklajevanje programa GMES z dejavnostmi na nacionalni in mednarodni ravni ter na ravni Skupnosti , na primer z globalnim sistemom sistemov za opazovanje zemlje (GEOSS) .
Obrazložitev
Sistem GEOSS je treba jasno navesti, saj Evropa pripeva vanj prek programa GMES.
Predlog spremembe
3
Predlog uredbe
Člen 4 - odstavek 3 - pododstavek 2
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlog spremembe
GEOSS je treba jasno navesti, saj Evropa pripeva vanj prek programa GMES.
GEOSS je treba jasno navesti, saj Evropa pripeva vanj prek programa GMES.
Obrazložitev
Pri izvajanju programa GMES je treba poudariti vlogo Evropske agencije za okolje.
POSTOPEK
Naslov
Evropski program za opazovanje zemlje (GMES) (2011–2013)
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)
Pristojni odbor
ITRE
Mnenje pripravil
Datum razglasitve na zasedanju
ENVI –
14.7.2009
Pripravljavec/-ka mnenja
Datum imenovanja
Vittorio Prodi
9.9.2009
Obravnava v odboru
2.12.2009
Datum sprejetja
23.2.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
42
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
János Áder, Elena Oana Antonescu, Paolo Bartolozzi, Sandrine Bélier, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Nessa Childers, Bas Eickhout, Edite Estrela, Elisabetta Gardini, Gerben-Jan Gerbrandy, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Dan Jørgensen, Karin Kadenbach, Christa Klaß, Jo Leinen, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Gilles Pargneaux, Antonyia Parvanova, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Oreste Rossi, Daciana Octavia Sârbu, Carl Schlyter, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Theodoros Skylakakis, Bogusław Sonik, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Jutta Haug, Veronica Lope Fontagné, Anna Záborská, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
POSTOPEK
Naslov
Evropski program za opazovanje zemlje (GMES) (2011–2013)
Referenčni dokumenti
KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)
Datum predložitve EP
20.5.2009
Pristojni odbor
Datum razglasitve na zasedanju
ITRE
14.7.2009
Odbori, zaprošeni za mnenje
Datum razglasitve na zasedanju
BUDG
14.7.2009
ENVI –
14.7.2009
LIBE
14.7.2009
Odbori, ki niso podali mnenja
Datum sklepa
LIBE
10.5.2010
Poročevalec/-ka
Datum imenovanja
Norbert Glante
16.9.2009
Obravnava v odboru
28.9.2009
12.10.2009
2.12.2009
27.1.2010
18.3.2010
Datum sprejetja
11.5.2010
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
38
0
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Jan Březina, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Edit Herczog, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Amalia Sartori, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Lara Comi, António Fernando Correia De Campos, Rachida Dati, Marek Józef Gróbarczyk, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Mario Pirillo, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Catherine Bearder
