P7_TA-PROV(2011)0546
Posodobitev carine
A7-0406/2011
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. decembra 2011 o posodobitvi carine ( 2011/2083(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) UL L 145, 4.6.2008, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku UL L 302, 19.10.1992, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti UL L 253, 11.10.1993, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Odločbe št. 70/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o brezpapirnem okolju za carino in trgovino UL L 23, 26.1.2008, str. 21.
,
–
ob upoštevanju Odločbe št. 624/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013) UL L 154, 14.6.2007, str. 25.
,
–
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2005 o spremembah Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti UL L 117, 4.5.2005, str. 13.
(sprememba o varstvu in varnosti),
–
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 UL L 218, 13.8.2008, str. 1
,
–
ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/668/ES z dne 25. junija 2007 o izvrševanju pravic in obveznosti, podobnih začasnemu članstvu v Svetovni carinski organizaciji, s strani Evropske skupnosti UL L 274, 18.10.2007, str. 11.
,
–
ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za ponarejanje in piratstvo ( KOM(2011)0288 ),
–
ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov ( KOM(2011)0285 ),
–
ob upoštevanju okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo UL L 304, 20.11.2010, str. 47.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2011 o posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za leto 2009 UL L 250, 27.9.2011, str. 63.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov in nadzoru trga Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0076 .
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o štirideseti obletnici carinske unije UL C 286 E, 27.11.2009, str. 20.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2008 o izvajanju trgovinske politike preko učinkovitih uvoznih in izvoznih pravil ter postopkov UL C 285 E, 26.11.2009, str. 1.
,
–
ob upoštevanju poročila svojega preiskovalnega odbora za tranzitni sistem Skupnosti (januar 1996–marec 1997),
–
ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča 1/2010: Ali se poenostavljeni carinski postopki za uvoz uspešno kontrolirajo?,
–
ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o carinskem sodelovanju in medsebojni pomoči v carinskih zadevah UL L 222, 12.8.1997, str. 17.
, podpisanega 28. maja 1997,
–
ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivosti dobavne verige (ministrstvo ZDA za domovinsko varnost in Evropska komisija), podpisane 23. junija 2011,
–
ob upoštevanju poročila o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU – rezultati na mejah EU – 2010, Evropska komisija – davčna in carinska unija,
–
- ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Vmesna ocena programa Carina 2013“ ( KOM(2011)0537 ),
–
ob upoštevanja poročila Komisije „Končna ocena programa Carina 2007 v skladu s členom 19 Odločbe 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2007)“ ( KOM(2008)0612 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji za nadaljnji razvoj carinske unije ( KOM(2008)0169 ),
–
ob upoštevanju sporočila Komisije o odzivu carinskih organov na najnovejše trende v ponarejanju in piratstvu ( KOM(2005)0479 ),
–
ob upoštevanju poročila o napredku pri povečevanju varnosti letalskega tovora (dokument Sveta 11250/11),
–
ob upoštevanju carinskega akcijskega načrta EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2009 do 2012 (dokument Sveta 5345/09),
–
ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 23. oktobra 2009 o okrepljeni strategiji za carinsko sodelovanje UL C 260, 30.10.2009, str. 1.
,
–
ob upoštevanju sklepov Sveta z zasedanja dne 14. maja 2008 o strategiji razvoja carinske unije,
–
ob upoštevanju predstavitve o posodobljeni carini in notranjem trgu dne 16. julija 2011,
–
ob upoštevanju študije, ki jo je naročil Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, z naslovom „Carinsko sodelovanje na področju svobode, varnosti in pravice: vloga carine pri upravljanju zunanjih meja EU“, ki je bila objavljena maja 2011,
–
ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za proračunski nadzor ( A7-0406/2011 ),
A.
ker je učinkovita carinska unija eden najpomembnejših temeljev evropskega procesa povezovanja in osnova za prosti pretok blaga, gospodarski razvoj ter rast na notranjem trgu;
B.
ker ima carina odločilno vlogo pri zagotavljanju varnosti in zaščite, varstvu potrošnikov in okolja, pripomore k celovitemu pobiranju dajatev, boju proti goljufijam in korupciji ter uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;
C.
ker lahko carina zaradi svojega priročnega položaja na meji učinkovito prispeva k zagotavljanju, da lahko v EU vstopa le varno blago;
D.
ker ima carina še vedno pomembno vlogo pri varovanju finančnih interesov EU, čeprav se vloga pobiranja carinskih dajatev v zadnjih letih zmanjšuje;
E.
ker varnostni incidenti, ki so se zelo pred kratkim zgodili v letalskem tovornem prometu, dokazujejo, da je osredotočenost na varnost primerna in da morajo carinske uprave budno paziti na grožnje terorizma;
F.
ker uvažanje ponarejenega in piratskega blaga v EU vodi v izgubo prihodkov in krši pravice intelektualne lastnine; ker lahko ponarejeni izdelki predstavljajo resno tveganje za varnost in zdravje evropskih potrošnikov;
G.
ker se carina danes sooča z vse večjim obsegom uvoznih, izvoznih in tranzitnih transakcij, medtem ko ostajajo viri omejeni, zaradi česar je učinkovito obvladovanje tveganj še posebej pomembno;
H.
ker je e-carina, zlasti centralizirano carinjenje, eden od glavnih vidikov posodabljanja in poenostavljanja carine;
I.
ker je enostaven, gladko in dobro delujoč carinski sistem bistven za olajšanje mobilnosti blaga in trgovine na notranjem trgu, zlasti za mala in srednja podjetja;
J.
ker je bistveno doseči ustrezno ravnovesje med carinskimi kontrolami in omogočanjem zakonite trgovine; ker bi moral status pooblaščenega gospodarskega subjekta preverjenim trgovcem omogočati oprijemljive koristi;
Carinska strategija
1.
ugotavlja, da je bil posodobljeni carinski zakonik, sprejet leta 2008, zelo ambiciozen glede rokov, in meni, da mora biti nov predlog resnično usmerjen v izboljšanje sedanjega stanja ter prinesti jasno dodano vrednost za subjekte iz EU in še posebej za mala in srednja podjetja;
2.
je prepričan, da bi morala biti posodobitev carinske strategije in instrumentov EU pomembna politična prednostna naloga s proračunom, ki ustreza temu cilju, saj politika za dobro delujoče, učinkovite in poenostavljene carinske postopke, pripravljena na izzive prihodnosti, bistveno prispeva h globalni gospodarski konkurenčnosti EU ter zanesljivim trgovinskim odnosom s tretjimi državami;
3.
poudarja, da ima dobro delujoča carinska politika ključno vlogo pri varstvu pravic intelektualne lastnine, boju proti nezakonitemu vnosu blaga in ponarejenih izdelkov na enotni trg in zato izboljšuje varnost za evropske potrošnike;
4.
poziva k okrepitvi boja proti kršitvam carinskih predpisov in proti grožnjam, ki jih predstavljajo tihotapljenje, organiziran kriminal, korupcija, terorizem in druga kazniva dejanja, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izvajanju priporočil Svetovne carinske organizacije o obvladovanju tveganj, o zaščiti in varnosti zakonite trgovine, o razvojnih partnerstvih s podjetji na področju avtomatizacije carine, o boju proti korupciji, o uvedbi načela enotnega okenca in o izmenjavi informacij in znanj med carinskimi upravami;
5.
meni, da bi bilo treba poslanstvo in podobo carine prilagoditi zahtevam posodobljenega carinskega zakonika, da bi jima to dalo nov zagon in bi lahko dosegla polni potencial svoje učinkovitosti;
6.
meni, da bi morale države članice hkrati s povečevanjem odgovornosti carin ustrezno povečati tudi sredstva; meni, da je za uresničitev prepotrebne posodobitve carine pomembno nameniti ustrezna finančna sredstva v skladu s proračunskim okvirom za postopke in procese, povezane s carino, zlasti za razvoj sistemov informacijske tehnologije; meni, da je treba poseben poudarek nameniti uporabi razpoložljivih omejenih sredstev na področju obvladovanja tveganj, zagotavljanju zaščite in varnosti trga in družbe ter mejni zaščiti na zunanjih mejah EU, da se carini omogoči izvajanje njenih prednostnih nalog;
7.
izraža zaskrbljenost, ker različne nacionalne razlage carinske zakonodaje EU ustvarjajo odvečne birokratske postopke za podjetja, kar negativno vpliva na evropsko konkurenčnost in slabi zmožnost EU za upravljanje učinkovitega pristopa k skladnosti na osnovi tveganj; zato poziva države članice, naj se popolnoma posvetijo procesu posodobitve carine, še posebej pa enotni uporabi carinske zakonodaje EU; poleg tega vztraja, naj Komisija brez odlašanja sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila nepretrgano in usklajeno uporabo carinske zakonodaje EU v vsej EU;
8.
poziva Komisijo, naj do junija 2012 Evropskemu parlamentu poda poročilo o trenutnem stanju skladnosti držav članic s carinsko zakonodajo EU, tudi z akcijskim načrtom za reševanje vseh morebitnih ugotovljenih pomanjkljivosti; meni, da bi se morala pri izvajanju te naloge Komisija posvetovati s to panogo;
9.
opozarja, da je treba carinske uprave posodobiti tako, da bi ustvarili upravni sistem, usmerjen v rezultate, za kar je potrebno izvajanje metod upravljanja kakovosti, ki temeljijo na mednarodnih standardih in preizkušenih postopkih, ter izboljšanje notranjega nadzornega sistema in obvladovanja organizacijskega tveganja, upoštevaje operativne in informacijske procese;
10.
ugotavlja, da je carina osrednjega pomena za mednarodno trgovino; v zvezi s tem ceni regulativno vlogo sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o carinskem vrednotenju, katerega namen je pravičen, enoten in nevtralen sistem za vrednotenje blaga za carinske namene in ki bo prepovedoval uporabo samovoljnih ali navideznih carinskih vrednosti, ki lahko ovirajo odprto in pošteno trgovino;
11.
meni, da je treba sprejeti posodobitvene ukrepe, na primer poenostavitev carinske zakonodaje in medobratovalen računalniško podprt carinski sistem, s čimer bi poenostavili trgovinske prakse, ter da jih je treba uvesti čim prej, meni pa tudi, da je potrebno večje usklajevanje dejavnosti preprečevanja in pregona, ki jih izvaja davčna policija, na evropski ravni; upa, da se bo pri potekajočem posodabljanju carinskega zakonika potrdila osrednja vloga dematerializacije carinskih deklaracij, da bi poenostavili trgovino;
Zagotavljanje konkurenčnosti in obvladovanje tveganja
12.
meni, da je za povečanje evropske gospodarske konkurenčnosti bistveno poenostaviti, standardizirati in posodobiti carinsko zakonodajo in postopke ter uporabljati sodobna in učinkovita informacijska orodja; meni, da bo eden največjih uspehov posodobljene carine predvidljivost za podjetja, zlasti mala in srednja, kar bo spodbodlo gospodarsko rast;
13.
opozarja, da utegnejo biti za prilagoditev na nove carinske postopke in zahteve posodobljene e-carine potrebne znatne naložbe; poudarja pa, da morajo biti smotrne, da ne bi prišlo do nepotrebnih obremenitev, zlasti za mala in srednja podjetja; poudarja, da je treba omiliti birokratske postopke in stroške za mala in srednja podjetja;
14.
meni, da bi morale biti carinske kontrole usmerjene predvsem k pošiljkam z visokim tveganjem, pošiljke z nizkim tveganjem pa bi morali čim hitreje sprostiti za prosti promet; poudarja, da imajo pri tem odločilno vlogo tehnike obvladovanja tveganja, in odločno podpira uvajanje in nadaljnje posodabljanje sistemov elektronskega carinjenja;
15.
meni, da je učinkovito obvladovanje tveganja odvisno od pravočasnega zbiranja ustreznih informacij med vso elektronsko obdelavo, kar bo zagotovilo zaščito in javno varnost;
16.
vztraja, da mora vsakršna prihodnja širitev zakonodaje o varnosti dobavne verige znotraj EU slediti celovitemu pristopu na osnovi tveganj ter se tako glede pregledovanja dokumentacije kot fizičnih pregledov usmeriti samo v pošiljke z visokim tveganjem;
17.
ugotavlja, da je treba v dobro delujoči EU-27 držav članic opredeliti skupen nabor obveznih fizičnih pregledov blaga, ki bi veljali za vsa mesta vstopa (pristaniška, letališka, cestna) na enotni trg;
18.
čeprav priznava, da je zanesljivost dobavne verige pomembna, meni, da je zakonodajna zahteva ZDA o popolnem pregledovanju vseh pošiljk preveliko breme in pretirano draga in da so dejanske koristi vprašljive, namerava nadaljevati čezatlantski zakonodajni dialog z ZDA, da bi dosegli razveljavitev te zahteve ali spremembe v tej zakonodaji;
Posodobljena carina
Izvajanje posodobljenega carinskega zakonika
19.
poudarja, da je posodobljeni carinski zakonik pomembno orodje za zbližanje in resnično uskladitev carinskih postopkov, kar bo prispevalo k okrepitvi evropskega gospodarstva; meni, da morajo izvedbene določbe tega zakonika v celoti odražati njegov duh; ima pomisleke, ker nekatere bistvene izvedbene določbe še vedno preučujemo in ker še vedno niso bile sprejete strateške odločitve v zvezi z informacijsko strukturo;
20.
je prepričan, da bomo v celoti razvili potencial posodobljenega carinskega zakonika samo, če ga bomo podprli z ustrezno razvitimi in naprednimi informacijskimi sistemi; meni, da bi morale vse nadaljnje naložbe v informacijsko tehnologijo potekati po temeljnih načelih tega zakonika;
21.
poudarja, da mora imeti trgovina dostop do pravih specifikacij držav članic dovolj vnaprej, saj morajo imeti podjetja dovolj časa za razvoj in vgraditev svojih računalniških aplikacij; v zvezi s tem poudarja, da je treba pri določitvi novega roka za uporabo posodobljenega carinskega zakonika upoštevati tehnične in finančne zmožnosti nacionalnih uprav in gospodarskih subjektov za vzpostavitev novih sistemov;
22.
pozdravlja predvideno uskladitev določb posodobljenega carinskega zakonika z Lizbonsko pogodbo, kar zadeva prenos pooblastil in podeljevanje izvedbenih pooblastil; poudarja, da novi sistem ponazarja novodoseženo ravnovesje med Evropskim parlamentom in Svetom, saj sta pri delegiranih aktih instituciji v enakopravnem položaju;
23.
priznava, da je bil odlog uporabe tega zakonika upravičen; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in ob upoštevanju težav, ki so bile opažene večinoma v zvezi z razvojem sistemov informacijske tehnologije, da bi raziskale možnosti za pretehtanje leta 2016 kot novega roka za enotno izvrševanje posodobljenega carinskega zakonika, pri čemer naj se preložitev roka neposredno poveže s potrebnimi varnostnimi zagotovili;
Centralizirano carinjenje in harmonizacija
24.
poudarja, da je pri upravljanju zunanjih meja Evropske unije potrebna skladnost; ponovno poziva Komisijo in države članice k večjemu usklajevanju sistemov carinskega nadzora na eni strani in kazni na drugi;
25.
močno podpira koncept centraliziranega carinjenja, ki bi v celoti temeljil na ustreznih sistemih informacijske tehnologije, kar je ena najpomembnejših značilnosti posodobljene carine po novem zakoniku, in obžaluje pomanjkljivi napredek pri izvajanju tega projekta; opozarja na osrednjo vlogo, ki jo mora imeti carina v postopku centraliziranega carinjenja;
26.
poziva države članice, naj se popolnoma zavežejo konceptu centraliziranega carinjenja, saj lahko samo zares usklajena carinska pravila, sistemi za izmenjavo informacij in format podatkov zagotovijo uspešno izvajanje;
27.
meni, da gre obžalovati počasen razvoj v procesu poenostavljanja pravil o DDV in trošarinah v državah članicah ter težave, do katerih prihaja pri pobiranju DDV in trošarin, saj so ta področja odločilna za dejansko centraliziran sistem carinjenja; poziva tudi k večjemu sodelovanju in izmenjavi najboljše prakse glede zaračunavanja DDV na uvoženo blago, delovnega časa carine ter prispevkov in kazni zaradi neupoštevanja carinskega zakonika Skupnosti, saj obstoječe razlike izkrivljajo trgovino;
28.
meni, da je potrebna določena mera prilagodljivosti glede pravil in carinskih postopkov, da se državam članicam omogoči, če je mogoče, da še naprej prilagajajo svoj pristop glede na logistično hitrost, zahtevnost in količino obravnavanega blaga;
Status pooblaščenega gospodarskega subjekta
29.
poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo kakovost storitev za gospodarske subjekte in druge osebe ter zmanjšajo njihovo upravno obremenitev; podpira prizadevanja Komisije, da bi spodbudila trgovce po vsej EU, da bi zaprosili za status pooblaščenega gospodarskega subjekta; je vseeno zaskrbljen, da bi utegnile biti precejšnje naložbe, ki so potrebne za pridobitev tega statusa, zanje velika ovira, zlasti za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj razmisli o poenostavitvi postopka za pridobitev statusa pooblaščenega gospodarskega subjekta;
30.
poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo konkretne dodatne ugodnosti, ki bi jih priznali trgovcem s tovrstnim certifikatom in s katerimi bi spodbudile podjetja, naj zaprosijo zanj; meni, da bi take otipljive koristi v prvi vrsti pomenile znatno zmanjšanje upravnega bremena ali stroškov, na primer z načelno razbremenitvijo pooblaščenih gospodarskih subjektov od zahtev za položitev varščine za carinski dolg in poenostavitvi pri plačilu carine in DDV;
31.
Komisijo še posebej poziva, naj preuči odpravo predprihodnih in predodhodnih obvestil tako za uvoženo kot za izvoženo blago v primeru subjektov, vrednih posebnega zaupanja, na primer pooblaščenih gospodarskih subjektov, in naj v skladu s tem omogoči, da se carinske deklaracije v okviru samoocenjevanja in postopka hišnega carinjenja na osnovi transakcij odpravijo;
32.
kljub temu opozarja na vse potrebne pogoje za pridobitev statusa pooblaščenega gospodarska subjekta, kot je določeno v členu 14 posodobljenega carinskega zakonika: izpolnjevanje carinskih in davčnih zahtev; posedovanje zadovoljivega sistema vodenja trgovinskih in po potrebi transportnih evidenc, ki omogoča ustrezne carinske kontrole; dokazano finančno solventnost; praktične standarde usposobljenosti ali poklicnih kvalifikacij, neposredno povezane z opravljanjem dejavnosti, ter standarde varnosti in zaščite;
33.
pričakuje, da bodo države članice zagotovile, da bo status pooblaščenega gospodarskega subjekta, podeljen v eni državi članici, priznan tudi v drugih državah članicah; opozarja, da je pri enotnem nadzoru in vzajemnem priznavanju pomembno zagotoviti enako obravnavanje pooblaščenih gospodarskih subjektov na vsem carinskem območju Unije;
34.
poziva Komisijo, naj v posodobljeni carinski zakonik vključi strožje zahteve za izvajanje storitev carinskega zastopanja pri carini EU, s čimer bi pomagala dvigniti raven strokovnosti in odgovornosti pri posrednikih in oblikovala jasna pravila, ki bi usmerjala razmerja med carinskimi špediterji in carinskimi posredniki, da bi se vloga špediterjev spremenila v vlogo združevalcev za male in srednje uvoznike, ki nimajo zadostnih zmogljivosti za izvajanje programov skladnosti s carinskimi predpisi, podobnih evropskim pooblaščenim gospodarskim subjektom;
35.
pozdravlja začetek izvajanja sporazuma o sodelovanju med EU in Japonsko pri vzajemnem priznavanju pooblaščenih gospodarskih subjektov; spodbuja Komisijo, naj podobne sporazume doseže tudi z drugimi pomembnimi partnerji, zlasti z ZDA, Kanado, Kitajsko in Rusijo, ter pri tem v celoti upošteva vlogo Evropskega parlamenta, in ta element vključi v pogajanja o dvostranskih trgovinskih sporazumih, da bo status pooblaščenega gospodarskega subjekta podjetjem v EU bolj koristil;
Poenostavitve in izjeme
36.
pozdravlja namero Komisije, da bi v postopke na področju uvoza in izvoza uvedla poenostavitve;
37.
poziva Komisijo, naj v prihodnosti v okviru „postopkov hišnega carinjenja“ odpravi individualna obvestila in omogoči sproščanje blaga brez sodelovanja carinskih organov, da se zagotovi gladek potek postopkov, zlasti v primeru pošiljk ravno ob pravem času;
38.
poudarja, da možnost t. i. ustne carinske deklaracije, ki je predvidena v carinskem zakoniku Skupnosti za uvoz in izvoz do vrednosti 1 000 EUR, v številnih državah članicah uporabljajo predvsem mala in srednja podjetja;
39.
poziva, naj se pragovi za oprostitev carine in odstopanja za uveljavljanje carine za najmanjše pošiljke v uvozni in izvozni trgovini, ki obstajajo v številnih državah članicah, ohranijo in uskladijo po vsej EU, na primer do zneska 1 000 EUR, in vključijo v področje predprihodnih in predodhodnih obvestil, saj bi odprava tega postopka povzročila znatno dodatno upravno in finančno obremenitev, zlasti za mala in srednja podjetja, zato ne bi bila v skladu s ciljem EU glede zmanjševanja nepotrebnih upravnih postopkov; vztraja, da je treba pri izvedbenih določbah za posodobljeni carinski zakonik ohraniti možnost t. i. ustne carinske deklaracije;
40.
poziva k ohranitvi obstoječih določb glede prodaje za izvoz in vključitve nekaterih nadomestil in licenčnin v carinsko vrednost, saj meni, da bi neupravičene spremembe teh določb povzročile višje carinske vrednosti, kar bi nato povzročilo višje davčno breme;
Nepreferencialno poreklo
41.
poziva Komisijo, naj ohrani načelo, da se nepreferencialno poreklo blaga določa po kraju, kjer je bila opravljena zadnja bistvena, gospodarsko upravičena predelava ali obdelava;
42.
izraža zaskrbljenost zaradi težnje, da bi določili pravila o nepreferencialnem poreklu z uporabo drugačnih metod za določanje porekla za namene uvoza in izvoza;
43.
poudarja, da bi bilo treba, če se uveljavijo dodatna pravila o poreklu, določitev porekla opraviti tako, da se preprečijo nepotrebna upravna bremena za podjetja, in pri tem upoštevati pomembnost olajšanja mednarodne trgovine;
44.
hkrati poudarja, da mora EU tudi v prihodnje priznavati potrdila o izvozu, ki so jih izdali ustrezni organi tretjih držav o nepreferencialnem izvoru;
45.
podpira izvajanje pravil s seznama na področju nepreferencialnega porekla samo za posebne primere, ki bi jih morali obravnavati kot izjeme; poziva, naj se uveljavljena pravila, kot so trenutno določena v Prilogah 10 in 11 izvedbenih določb carinskega zakonika Skupnosti, ohranijo in naj se merila iz seznama dodatno ne širijo na druge izdelke, da se prepreči znatno povečanje upravnega bremena za carinske organe in gospodarske subjekte brez temu primernih gospodarskih koristi;
46.
zahteva ohranitev pravila o prvi prodaji in opustitev zajema stroškov v povezavi z analizo tveganja, ki upravljavcem nalaga precejšnje stroške; izraža zaskrbljenost glede predlogov o določitvi transakcijske vrednosti, ki so trenutno v razpravi in se ne skladajo z zahtevami glede prodaje za izvoz v carinsko območje Skupnosti, temveč pomenijo spremembo paradigme v prodajo za uvoz v carinsko območje Skupnosti, kar ni v skladu z zakonikom o carinskem vrednotenju v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini;
Vloga carine pri zagotavljanju varnosti izdelkov, zaščiti finančnih interesov in varstvu pravic intelektualne lastnine
Varnost izdelkov
47.
pričakuje tesno sodelovanje med carinskimi upravami, organi za nadzor trga in podjetji, da bi nevarne in/ali neskladne izdelke prestregli že na meji ciljne države članice; poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da se uradniki ustrezno usposobijo, da se zagotovi še boljše zaznavanje izdelkov, ki pomenijo tveganje;
48.
pozdravlja napredek pri pripravi smernic za uvozne kontrole glede varnosti izdelkov, in poziva Komisijo, naj jih redno posodablja, spremlja njihovo izvajanje ter Evropski parlament obvešča o nadaljnjem razvoju na tem področju;
49.
poziva Komisijo, naj razmisli o oblikovanju javne podatkovne zbirke, kamor bi države članice lahko vpisovale informacije o nevarnih izdelkih, prestreženih pri carinskih kontrolah;
Finančni interesi
50.
poudarja, da so prihodki od carinskih dajatev pomemben del tradicionalnih lastnih sredstev EU, ki za leto 2011 skupaj s prelevmani na sladkor predstavljajo 16 777 100 000 EUR, in da je učinkovit carinski sistem temeljnega pomena za zaščito finančnih interesov EU; poudarja, da pravilno delovanje carine neposredno vpliva na izračun DDV, ki je tudi pomemben vir proračunskih prihodkov EU;
51.
poudarja, da učinkovito preprečevanje nepravilnosti in goljufij na carinskem področju z ustreznimi kontrolami ne zagotavlja le zaščite finančnih interesov EU, ampak tudi pomembno vpliva na notranji trg in odpravlja nepravične prednosti tistih gospodarskih subjektov, ki plačajo premalo carinskih dajatev ali prijavljajo manjše vrednosti za carinjenje, pred poštenimi, po pravilih delujočimi gospodarskimi subjekti, ki tega ne počnejo;
52.
še naprej podpira prizadevanja držav članic za izboljšanje davčnih in carinskih predpisov ter zmožnosti pobiranja davkov, za okrepitev mednarodnih konvencij proti korupciji, utaji davkov in nezakonitim finančnim tokovom ter za večjo finančno preglednost; prav tako podpira tudi več izmenjave informacij o veljavni carinski zakonodaji;
53.
ponavlja, da je cilj Komisije poskrbeti, da bodo nacionalne carinske uprave delovale tako, kakor da bi bile ena sama uprava, ob zagotavljanju kontrol z enakovrednimi rezultati na vsaki točki carinskega območja Unije; poudarja, da tega ni mogoče doseči brez medobratovalnih komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij na ravni držav članic in Komisije; obžaluje, da je napredovanje na tem področju tako počasno; opozarja, da bi morale kontrole temeljiti na skupno dogovorjenih standardih in zanesljivih merilih za ocenjevanje tveganja, kar zadeva izbor blaga in gospodarskih subjektov;
54.
poziva k tesnejšemu sodelovanju in dejavni izmenjavi informacij ter potrjenih postopkov s carinskimi organi sosednjih držav EU pri posodobitvi carine ter boju proti tihotapljenju in korupciji v carinskem sistemu;
55.
pozdravlja poenostavljeni sistem carinskega nadzora, ki je bil uveden leta 2009, in priznava njegov pomen pri poenostavljanju mednarodne trgovine; poudarja, da je eden od ključnih elementov carinske politike EU razširjena uporaba poenostavljenih carinskih postopkov za uvoz, ki omogočajo manjši obseg carinskih formalnosti in nadzora pred sprostitvijo blaga; ponavlja, da je poenostavljenih več kot 70 odstotkov carinskih postopkov; obžaluje, da so navedeni postopki privedli do neupravičenih stopenj izgub za proračun EU in kršitev trgovinske politike EU;
56.
z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče razkrilo nezadosten nadzor in revidiranje teh poenostavljenih postopkov v državah članicah; zato poudarja, kako pomembno je v zvezi s tem primerno izvajanje tega nadzornega sistema, in spodbuja Komisijo, naj skrbno spremlja ta postopek, da prepreči izgube v proračunu EU ter kršitve določb trgovinske politike;
57.
poziva Komisijo, naj na ravni držav članic zagotovi primerne sistemske revizije subjektov pred izdajo dovoljenja za uporabo poenostavljenih carinskih postopkov ter se izvedejo ustrezne naknadne revizije, da bi zmanjšali tveganja izgube tradicionalnih lastnih sredstev;
58.
ponavlja, da bi moral carinski nadzor temeljiti na analizi tveganj, med drugim z uporabo metod avtomatske obdelave podatkov, in poudarja, da lahko po mnenju Evropskega računskega sodišča samo avtomatizirani profili tveganja, vključeni v obdelavo carinskih deklaracij, zadostno varujejo interese finančne in trgovinske politike EU; obžaluje, da ima zelo malo držav članic vzpostavljene avtomatizirane profile tveganja za tradicionalna lastna sredstva in skupno trgovinsko politiko; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje tega stanja;
59.
ponavlja svoje stališče, predstavljeno v sklepih Dela III Resolucije z dne 10. maja 2011 o posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča v okviru razrešnice Komisiji za leto 2009, v zvezi s posebnim poročilom Sodišča z naslovom „Ali se poenostavljeni carinski postopki za uvoz uspešno kontrolirajo?“;
Pravice intelektualne lastnine
60.
je seznanjen z nedavnim predlogom Komisije za osnutek uredbe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v carinskih organih ter je prepričan, da carina učinkovito prispeva k varstvu teh pravic; poudarja, da nadalje razvita zakonodaja omogoča zadržanje blaga, pri katerem obstaja sum kršenja pravic intelektualne lastnine, in da uredba tako predstavlja en steber pravnega okvira Unije za zaščito pravic intelektualne lastnine;
61.
podpira delo, opravljeno v okviru Evropskega centra za spremljanje in nadzorovanje ponarejanja, ter spodbuja k celovitemu izkoriščanju njegovega potenciala; ob tem pozdravlja nedavni predlog Komisije o osnutku uredbe, s katero bi Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) prepustili nekatere naloge v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine;
Preglednost
62.
poziva Komisijo, naj ravna popolnoma v duhu okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo glede boljšega usklajevanja in pretoka podatkov, zlasti o srečanjih Komisije z nacionalnimi strokovnjaki;
63.
podpira prizadevanja Komisije, da bi olajšala komunikacijo med trgovci in državami članicami; predlaga pa še nekaj izboljšav: zlasti poziva Komisijo, naj objavi vse pomembne informacije in gradivo o srečanjih z nacionalnimi strokovnjaki takoj, ko so na voljo, in s tem omogoči neposreden dostop, do razprav za predstavnike trgovine in vse državljane, ki se zanimajo za dogajanje na področju carine; je prepričan, da bi to še posebej koristilo malim in srednjim podjetjem, omogočilo preglednost in javno ozaveščenost o zadevah, povezanih s carino;
Sodelovanje
64.
meni, da je dejavno sodelovanje med carino, organi za nadzor trga in podjetji sila pomembno in da bi moralo temeljiti na načelih preglednosti, povezanosti, skladnosti in predvidljivosti, ter poudarja, da bi morali obe strani priznati in spoštovati potrebe, okoliščine in pričakovanja druge, združiti strokovno znanje s svojih področij ter obsežne veščine, s katerimi bi dosegli najboljšo izvedbo in izide;
65.
meni, da bi morale vse države članice imeti formalne mehanizme za pregleden dialog med carinskimi upravami in zasebnim sektorjem; poziva carino in zasebni sektor, naj opredelita zglede najboljše prakse za sodelovanje in jih pospešujeta, ter spodbuja obe strani, naj ocenita sodelovanja in razvijeta potrebna orodja za vrednotenje, da bi lahko opredelila težave in ponudila možne rešitve;
66.
meni, da je treba carinjenje poenostaviti, v ta proces pa na čim zgodnejši stopnji zajeti vse pristojne organe; zato podpira usklajeno upravljanje meja in načelo enega okenca v odgovornosti carine ter s potrebnimi zakonodajnimi ukrepi;
67.
poudarja, da je treba načelo vse na enem mestu uporabljati učinkovito in zagotoviti, da blago vsi zadevni organi pregledajo samo enkrat;
68.
meni, da bi morali veščine, znanje in izkušnje carinskih strokovnjakov nenehno razvijati in izboljševati, saj so osnovni pogoji za visokokakovostne carinske postopke; podpira države članice in Komisijo pri njihovem delu za spodbujanje rednega usposabljanja carinskih uradnikov;
69.
poziva k vzpostavitvi skupnih operativnih platform držav članic in Komisije ter vztraja, da je treba zagotoviti zadostno usposabljanje za carinike in gospodarske subjekte, da bi zagotovili enotno uporabo pravil Unije in boljše varstvo potrošnikov;
70.
poudarja, da so pri obravnavi zakonodajnih pobud še posebej pomembne raziskave; pozdravlja in močno podpira delo, opravljeno na univerzah in v raziskovalnih središčih po vsej EU, ki prispeva k akademskemu razvoju carinskih uradnikov; spodbuja države članice, naj zagotovijo, da so na voljo ustrezni akademski programi za spodbujanje odličnosti poklica carinskega uradnika;
71.
poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnosti za nadaljnje povečanje sodelovanja carinskih služb, tudi z drugimi zadevnimi organi, ter uskladitev carinskih pravil, da bi izboljšali delovanje carinske unije; poziva Komisijo, naj upošteva to vprašanje pri obravnavanju nadaljnjih ukrepov za program Carina 2013;
72.
meni, da bi morali nadaljnji ukrepi za program Carina 2013 podpirati zlasti enotno izvrševanje carinske zakonodaje EU ter uravnotežen pristop k prispevanju k evropski konkurenčnosti z istočasnim zagotavljanjem varnosti;
73.
poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo organizacijo carinskih postopkov na zunanjih mejah EU, ustvarijo boljše pogoje za zakonite poslovne dejavnosti, mednarodno trgovino in tekoče premikanje oseb in blaga, prenovijo infrastrukturo v carinskih uradih na zunanjih mejah EU ob upoštevanju izvajanja določb carinskega zakonika Skupnosti, opremijo carinske urade z moderno opremo za nadzor ter zagotovijo, da se ta orodja pri izvajanju carinskega nadzora učinkovito uporabljajo;
74.
poudarja, da je koristno okrepiti carinsko sodelovanje z Rusijo ter državami vzhodnega in sredozemskega partnerstva, da bi olajšali mednarodno trgovino ter se borili proti goljufijam na področju carine in ponarejanju;
75.
spodbuja Komisijo, naj razvije večstranske načrte za sodelovanje in usklajevanje znotraj Svetovne carinske organizacije, da se oblikujejo skupni standardi ter pravila, ki bi izboljšali varnost in učinkovitost carinskih postopkov ter postopkov na meji in z uporabo istih standardov ter izmenjavo zgledov dobre prakse zmanjšali stroške;
76.
meni, da bi sporazum za spodbujanje trgovine v sklopu kroga pogajanj v Dohi koristil državam članicam Svetovne trgovinske organizacije, še posebej z okrepitvijo pravne varnosti in zmanjšanjem tržnih stroškov; zato spodbuja Komisijo, naj si na ministrski konferenci, ki naj bi potekala od 15. do 17. decembra 2011 v Ženevi po svojih močeh prizadeva za sklenitev tega sporazuma;
77.
poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se zakonite carinske kontrole, ki jih izvajajo tretje države, v nekaterih okoliščinah ne izrabljajo za ustvarjanje novih dejanskih netarifnih ovir za blago, ki prihaja iz EU;
o
o o
78.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.
