P6_TA(2007)0365
Poenostavitev zakonodajnega okolja
A6-0271/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2007 o strategiji za poenostavitev zakonodajnega okolja ( 2007/2096(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje, podpisanega 16. decembra 2003 UL C 321, 31.12.2003, str. 1.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2000 o poročilih Komisije Evropskemu svetu: "Boljša priprava zakonodaje 1998: skupna odgovornost (1998)" in "Boljša priprava zakonodaje 1999" UL C 197, 12.7.2001, str. 433.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2001 o Beli knjigi Komisije o evropskem javnem upravljanju UL C 153, 27.6.2002, str. 314.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. aprila 2003 o poročilih Komisije Evropskemu svetu z naslovom "Boljša priprava zakonodaje 2000" in "Boljša priprava zakonodaje 2001" 4 UL C 64 E, 12.3.2004, str. 135.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2004 o poročilu Komisije z naslovom "Boljša priprava zakonodaje 2002" 5 UL C 98 E, 23.4.2004, str. 155.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o sporočilu Komisije o poenostavitvi in izboljšanju zakonodajne dejavnosti Skupnosti 6 UL C 102 E, 28.4.2004, str. 512.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2004 o oceni učinka zakonodaje Skupnosti in postopkov posvetovanja 7 UL C 104 E, 30.4.2004, str. 146.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2006 o strategiji poenostavitve zakonodajnega okolja 8 UL C 297 E, 7.12.2006, str. 136.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2006 o boljši pripravi zakonodaje 2004: Uporaba načela subsidiarnosti – 12. letno poročilo 9 UL C 297 E, 7.12.2006, str. 128.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. maja 2006 o izidu pregleda zakonodajnih predlogov, ki čakajo na obravnavo zakonodajalca UL C 297 E, 7.12.2006, str. 140.
,
–
ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 14. novembra 2006 z naslovom: "Prvo poročilo o napredku glede strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja" ( KOM(2006)0690 ),
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A6-0271/2007 ),
A.
ker si Komisija, Svet in Evropski parlament sistematično prizadevajo za izvajanje, opredelitev in izboljšanje uporabe instrumentov za poenostavitev zakonodaje,
B.
ker je poenostavitev zakonodajnega okolja z namenom zagotavljanja jasnosti, učinkovitosti in kakovosti zakonodaje predpogoj za doseganje cilja "izboljšanja priprave zakonodaje", ki je ena od prednostnih nalog Evropske unije in katere cilj je zagotoviti visoko raven rasti in zaposlovanja,
C.
ker je eden od ključnih dosežkov poenostavitve njena postopna razširitev na vsa področja zakonodaje Evropske skupnosti,
D.
ob upoštevanju obveznosti in ciljev, predvidenih v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje, predvsem obveznosti in ciljev v zvezi s poenostavitvijo in zmanjšanjem obsega zakonodaje Skupnosti ter vplivom te zakonodaje v državah članicah,
E.
ker je omenjeni delovni dokument Komisije nadaljevanje in uresničitev sporočila Komisije z dne 25. oktobra 2005 z naslovom "Izvajanje Lizbonskega programa Skupnosti: Strategija za poenostavitev zakonodajnega okolja" ( KOM(2005)0535 ),
F.
ker omenjeni delovni dokument vsebuje nov tekoč "program poenostavitve" za obdobje 2006-2009 z napovedjo ukrepov za poenostavitev oblike, ki zajemajo 43 prenovitev, 12 kodifikacij in 8 razveljavitev ter drugih 46 ukrepov za poenostavitev vsebine, ki se običajno opredeljujejo kot "revizije",
G.
ker je bilo prejšnjim ukrepom poenostavitve dodanih še približno 500 novih zakonodajnih pobud (od katerih 200 v letu 2007) iz ločenega tekočega programa, ki je posebej posvečen kodifikacijam,
H.
ker je Komisija pojasnila, da ostaja program kodifikacije okviren, saj je odvisen od dostopnosti aktov, ki jih je treba kodificirati, v vseh jezikih, in ker je po besedah Komisije treba kodifikacijo prestaviti, kadar so predvidene nove spremembe teh aktov, iz česar sledi, da se po mnenju Komisije vrstni red za predložitev kodifikacij, navedenih v tekočem programu, lahko spremeni glede na ta dva dejavnika,
I.
ker Komisija v omenjenem delovnem dokumentu predlaga okrepitev prakse uvajanja uvodnega obrazložitvenega memoranduma v predloge, ki jih oblikuje, da bi lahko bolje obrazložila cilje poenostavitve,
J.
ker so homogeni sklop metodologij, izboljšan na podlagi posvetovanj z vsemi zainteresiranimi stranmi in izvedbe sektorskih analiz, sodelovanje med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom, pa tudi obširnejša uporaba samoregulacije in koregulacije dejavniki uspešnosti pri pobudah za poenostavitev,
K.
ker mora poenostavitev na evropski ravni spremljati ustrezna poenostavitev na nacionalni ravni, s čimer se zagotovi, da nacionalni predpisi ali tehnične ovire ne ogrozijo prednosti poenostavitve na ravni Skupnosti,
1.
poziva Komisijo, da se bolj posveča izvajanju, uporabi in ocenjevanju zakonodaje Skupnosti kot bistvenemu delu postopka za boljšo pravno ureditev;
2.
pozdravlja dejstvo, da so pobude za poenostavitev prvič vključene v zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2007, kar jasno kaže, da je strategija za poenostavitev politična prednostna naloga;
3.
poziva Komisijo, naj odslej sistematično vključuje pobude za poenostavitev v posebni del zakonodajnega in delovnega programa; v tem delu naj tudi navede, kakšno prednost namerava dati posameznim pobudam poenostavitve, ter naj v ta namen določi predloge za poenostavitev že v letni politični strategiji na začetku letnega procesa načrtovanja zakonodaje; poziva Komisijo, naj tudi prepreči nastajanje prevelikega števila dokumentov z navedenimi seznami pobud za poenostavitev, da bi bil referenčni okvir čim jasnejši;
4.
meni, da bi Parlament, Komisija in Svet morali skleniti medinstitucionalni sporazum o pospešeni metodi dela z namenom splošne poenostavitve ukrepov, tako kot je bilo to storjeno za kodifikacijo pravnega reda Skupnosti Medinstitucionalni sporazum z dne 20. decembra 1994, "Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil" (UL C 102, 4.4.1996, str. 2).
;
5.
odobrava prizadevanja Komisije za okrepitev dejavnosti kodifikacije pravnega reda Skupnosti kot osnovne in temeljne oblike poenostavitve zakonodajnega okolja;
6.
poziva Komisijo, naj čim prej začne reševati težave, povezane s prevajanjem, in naj prepreči, da bi predstavitev novih zakonodajnih predlogov negativno vplivala na pobude za kodifikacijo, kar bi škodilo celotnemu procesu poenostavitve; vztraja, naj bo Komisija dosledna in naj v zakonodajnem in delovnem programu ne navaja načrtov za kodifikacijo vsebin, glede katerih namerava predstaviti zakonodajne predloge;
7.
predlaga, naj Komisija enkrat za vselej sprejme prenovitev kot običajno zakonodajno tehniko, kar bo omogočilo, da bo za vsako pobudo na voljo celotno besedilo, tudi kadar bodo prisotne specifične spremembe, z jasno navedbo novih in nespremenjenih delov, s čimer bo zagotovljena čitljivost in večja preglednost zakonodaje Skupnosti;
8.
poziva Komisijo, naj v primerih, ko prenovitev ni mogoča, upošteva kodifikacijo zadevnega zakonodajnega okolja kot običajno zakonodajno tehniko, izvedljivo v roku šestih mesecev; meni, da bi bilo mogoče v okviru zgoraj navedenega medinstitucionalnega sporazuma v sodelovanju s Svetom in Komisijo vzpostaviti posebne ad hoc strukture in predvideti ustrezno vključitev zainteresiranih strani, prav z namenom spodbujanja poenostavitve;
9.
odobrava obveznost, ki jo je prevzela Komisija, da bo izdelala homogene metodološke temelje za postopek poenostavitve; zato poziva Komisijo, naj vztraja pri posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, na primer z razširitvijo pobud, napovedanih oktobra 2005 na področju kmetijstva in ribištva, na druge sektorje in z okrepitvijo ukrepov, ki jih namerava sprejeti v zvezi s tem na področju prava družb in avtorskih pravic; spodbuja Komisijo, naj pospeši sektorske analize in meritve upravne obremenitve, ki jo povzroča veljavna zakonodaja Skupnosti;
10.
poudarja temeljni pomen sodelovanja med institucijami Skupnosti kot nujen pogoj za uspeh vsake strategije poenostavitve; v zvezi s tem opozarja na pomembno znamenje dobre volje, ki ga je dal Evropski parlament s spremembami svojega Poslovnika, katerih namen je olajšati postopek sprejemanja kodifikacij oziroma uvesti ad hoc zakonodajni postopek za prenovitve;
11.
poudarja, da morajo biti tradicionalni zakonodajni instrumenti še naprej običajni način za doseganje političnih ciljev, ki jih določajo Pogodbe; meni, da koregulacija in samoregulacija lahko koristno dopolnjujeta ali nadomeščata zakonodajne ukrepe, če omogočata izboljšave, ki so enakovredne ali večje od tistih, ki jih je možno uresničiti z zakonodajo; poudarja, da mora biti vsaka uporaba postopkov alternativne zakonske ureditve skladna z Medinstitucionalnim sporazumom o boljši pripravi zakonodaje; opozarja Komisijo, da je dolžna opredeliti pogoje in omejitve, ki jih morajo strani spoštovati pri izvajanju teh praks, ter da se sme te prakse uporabljati le pod nadzorom Komisije in brez poseganja v pravico Evropskega parlamenta do nasprotovanja njihovi uporabi;
12.
poziva Komisijo, naj si čimbolj prizadeva, da procesa poenostavitve in izboljšanja kakovosti zakonodaje v splošnem, ki poteka na ravni Skupnosti, na nacionalni ravni ne ogrozijo notranji predpisi ali tehnične ovire; od Komisije zahteva, da ta proces usmerja in spremlja tudi na nacionalni ravni, na primer tako, da tudi s pomočjo opozoril subjektov, ki jih to neposredno zadeva, opravlja funkcijo centra za zbiranje in širjenje najboljših praks, razvitih v Evropski uniji in v državah članicah;
13.
poudarja, da imajo redne in temeljite ocene učinka bistveno vlogo v postopku poenostavitve in da bi jih morala Svet in Parlament upoštevati pri vlaganju predlogov sprememb k predlogu v okviru zakonodajnega postopka.
14.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
