A7-0036/2012
10.2.2012
POROČILO
o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča
(C7‑0015/2012 – 2012/0801(NLE))
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalka:
Inés Ayala Sender
PE 480.512v03-00
VSEBINA
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS BAUDILIA TOMÉJA MUGURUZE
PRILOGA 2: ODGOVORI BAUDILIA TOMÉJA MUGURUZE NA VPRAŠALNIK
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča
( C7‑0015/2012 – 2012/0801(NLE) )
(Posvetovanje)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom ( C7‑0015/2012 ),
– ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ( A7-0036/2012 ),
A. ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
B. ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 9. februarja 2012 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču,
1. odobri predlog Sveta, da se Baudilia Toméja Muguruzo imenuje za člana Računskega sodišča;
2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS BAUDILIA TOMÉJA MUGURUZE
Rojen v Leonu (Španija) 12. maja 1962. Poročen in oče treh otrok.
Izobrazba in akademske izkušnje
– Diplomirani pravnik, Univerza Complutense v Madridu, 1985.
– Diploma iz ekonomije in podjetništva, Univerza UNED (državna univerza za študij na daljavo), 1989.
– Magisterij iz prava in programa mednarodnih davkov, ITP/LL.M. Pravna fakulteta na Univerzi Harvard, 1992. Štipendija Fulbright – ministrstvo za finance.
– Pripravljalni tečaj na daljavo za inšpektorje hranilno kreditnih služb, ki ga je organiziral center za usposabljanje Banke Španije, 1984.
– Šola javnih financ ministrstva za gospodarstvo in finance. Uvodni tečaj za inšpektorje državnih financ, 1987. Specialistični tečaj o finančnem nadzoru in revidiranju javnih financ, 1988.
– Izredni profesor za javne finance na Pravni fakulteti Univerze Complutense v Madridu med leti 1993 in 1995. Prav tako je predaval o davčnih zadevah na Šoli za javne finance ministrstva za gospodarstvo in finance na Univerzi v Comillas ter na številnih konferencah in seminarjih.
Strokovne izkušnje
– Inšpektor za državne finance od leta 1986, sedaj višji inšpektor državnih financ, finančni nadzornik in državni revizor. Inšpektor za državne finance ter državni nadzornik in revizor za posebne naloge.
– Davčni inšpektor v davčni upravi La Coruña med leti 1988 in 1989.
– Koordinator za davek od dobička pravnih oseb v generalnem direktoratu za davke med letoma 1989 in 1995, kjer je sodeloval pri reformi davka od dobička pravnih oseb ter povezovanju davka na dohodek in davka od dobička pravnih oseb. Prav tako je zastopal špansko vlado v delovnih skupinah Sveta in Komisije glede obdavčevanja dobička pravnih oseb in evropskih delniških družb.
– Član gospodarsko-upravnega sodišča v Madridu med leti 1995 in 1996. To sodišče je organ, ki znotraj ministrstva za finance neodvisno preverja pritožbe davkoplačevalcev zoper sklepe davčne uprave.
– Direktor oddelka za gospodarske in socialne zadeve kabineta predsednika vlade med letoma 1996 in 1998, kjer je pomagal in svetoval predsedniku vlade pri nacionalnih in mednarodnih gospodarskih zadevah, vključno s pripravo srečanj Evropskega sveta.
– Direktor Urada za proračun predsednika vlade, kjer je bil na položaju podsekretarja, med letoma 1998 in 2000. Zadolžen je bil za svetovanje predsedniku vlade pri oblikovanju proračunske politike ter pri nadziranju splošnega državnega proračuna. Član pooblaščenega odbora vlade za gospodarske zadeve. Na tem položaju je usklajeval stališče španske vlade pri pogajanju o finančni perspektivi Evropske unije za obdobje 2000–2007.
– Državni sekretar za telekomunikacije in informacijsko družbo na ministrstvu za znanost in tehnologijo, med letoma 2000 in 2002. Predstavnik španske vlade na Svetu ministrov Evropske unije za telekomunikacije in avdiovizualne zadeve. Med španskim predsedovanjem Evropski uniji je bil odgovoren za spodbuditev sprejetja svežnja direktiv na področju telekomunikacij in strateškega načrta e-Evropa 2005. Podpredsednik svetovalnega sveta za telekomunikacije in informacijsko družbo. Član medministrskega odbora za informacijsko družbo.
– Prvi predsednik javnega podjetja Red.es, ki je namenjeno spodbujanju informacijske družbe in razširitvi priložnosti, ki jih nudi informacijska družba, na vse uprave in sektorje s socialnimi in gospodarskimi dejavnostmi.
– Direktor oddelka za študije in politično komuniciranje kabineta predsednika vlade med letoma 2002 in 2004.
– Član upravnih odborov družbe Telefónica Internacional, S.A. in Banco Exterior de España, S.A. (od leta 1996 do njene popolne privatizacije).
– Član upravnih odborov javnega podjetja Correos y Telégrafos med letoma 1996 in 2000, državne družbe za spominsko počastitev stoletnic Carlosa V in Felipeja II med letoma 1997 in 2000 ter državne družbe za zunanje kulturne dejavnosti (SEACEX) med letoma 2002 in 2004.
– Zastopnik vlade v svetu nacionalnega organa za socialno varnost, v generalnem svetu nacionalnega organa za zaposlovanje ter generalnem svetu nacionalnega organa za razvoj socialnega gospodarstva.
– Generalni sekretar fundacije za analizo in socialne študije (FAES) med letoma 2002 in 2004, kjer je bil pristojen za spodbujanje priprave, organizacije in strateške opredelitve nove politične osnove ter nacionalnih, evropskih in mednarodnih programov.
– Poslanec osmega in devetega mandata v španskem parlamentu (2004-2008 in 2008-20011). Član odborov za gospodarstvo in finance, proračun ter znanost in tehnologijo. Predstavnik za finančne zadeve Ljudske stranke v odboru za gospodarstvo in finance v španskem parlamentu.
Objave
– Različni članki in prispevki na seminarjih, v strokovnih revijah in knjigah o davčnih, gospodarsko in finančnih temah ter o informacijski družbi in političnih zadevah.
– “Guía del Impuesto sobre Sociedades”, Založba CISS. Valencia, 1996. Različni avtorji.
– “La reforma del sistema educativo: el reto de la excelencia”. FAES, 2009.
– “España, claves de prosperidad”. Založba Gota a gota. Madrid, 2010. Različni avtorji.
– “Estrategia 2020, una nueva agenda del Lisboa”. Prispevek fundacije FAES k posvetovanju Evropske komisije. FAES, 2010. Poročevalec.
Sedanji položaj
– Poslanec za Zaragozo v desetem mandatu španskega parlamenta.
– Koordinator za študije in programe ter član nacionalnega izvršnega odbora Ljudske stranke.
– Član sveta fundacije za analizo in socialne študije (FAES).
PRILOGA 2: ODGOVORI BAUDILIA TOMÉJA MUGURUZE NA VPRAŠALNIK
Strokovne izkušnje
1. Navedite svoje najpomembnejše poklicne izkušnje s področja javnih financ, upravljanja ali revizije upravljanja.
Moja celotna poklicna kariera se več kot 25 let odvija v javnem sektorju, bil sem uradnik, visoki uradnik in poslanec. V vsem tem obdobju sem ohranil status javnega uradnika, tako med aktivnim opravljanjem funkcij kot pri drugih nalogah. Večina delovnih mest, na katerih sem delal, je bila povezana s proračunskim postopkom, naj je šlo za oblikovanje davčnega sistema in njegovo uporabo oziroma za različne stopnje proračunskega ciklusa: načrtovanje, priprava, potrditev in nadzor.
Po diplomi iz prava sem se z natečajem pridružil višjemu inšpektoratu državnih financ in po dokončanju ustreznih tečajev na Šoli za javne finance postal finančni inšpektor ter državni nadzornik in revizor. Menim, da sta mi ti dve funkciji omogočili dobro izobrazbo na področju zasebnega in javnega računovodstva, kot tudi pri metodah ocenjevanja spoštovanja izvrševanja proračuna tako davkoplačevalcev kot proračunskih uporabnikov. To specializacijo sem okrepil z dokončanjem diplome iz ekonomije in podjetništva.
Kot davčni inšpektor sem imel priložnost uporabljati revizijske metode za preverjanje davčnih razmer podjetij in strokovnjakov popolnoma neodvisno in v skladu z regulativnim postopkom. Moje sodelovanje v generalnemu direktoratu za davke kot koordinator za davek od dohodkov pravnih oseb mi je omogočilo pridobiti širši vpogled v davčni sistem in njegove posledice z zornega kota gospodarske in proračunske politike. To znanje je bilo dopolnjeno s študijem na Univerzi v Harvardu, ki je bil osredotočen predvsem na pripravo davčnih sistemov in na vpliv posrednega in neposrednega obdavčenja. Kot član gospodarsko-upravnega sodišča sem imel priložnost sodelovati pri postopku oblikovanja, posvetovanja in potrjevanja poročil kolegijskega organa, pristojnega za zagotovitev pravilne uporabe davčnega sistema. Vse te izkušnje so mi zelo koristile v letih, ko sem kot izredni profesor predaval o javnih financah na Univerzi Complutense v Madridu.
Štiri leta sem bil svetovalec za gospodarstvo predsednika španske vlade, najprej kot direktor oddelka za gospodarske in socialne zadeve v kabinetu predsednika vlade, kasneje pa sem tej funkciji dodal še mesto direktorja Urada za proračun. Moje pristojnosti in naloge so bile zelo raznolike, ampak vseeno na poseben način osredotočene na proračunski postopek, tako glede načrtovanja, priprave in izvrševanja, kot glede spoštovanja makroekonomskih ciljev ob stalnem usklajevanju z ministrstvom za gospodarstvo in finance.
Kot državni sekretar za telekomunikacije in informacijsko družbo sem bil v vladi pristojen za telekomunikacije, avdiovizualne zadeve in informacijsko družbo. Bil sem pristojen za upravljanje proračunskih sredstev, dodeljenih za razširjanje novih tehnologij v vladi in v celotni družbi kot tudi za spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij v teh sektorjih. To je bil tudi cilj javnega podjetja "Red.es", katere ustanovitelj in prvi predsednik sem bil. Tako programi državnega sekretariata kot programi javnega podjetja so prejeli pomoč iz evropskih skladov.
Tudi moje delo poslanca je bilo osredotočeno na javne finance, saj se je predvsem odvijalo v odboru za gospodarstvo in finance, kjer sem bil predstavnik za finance, in v odboru za proračun. Bil sem poročevalec za zakone, ki so zadevali davčni sistem, nadzor nad goljufijami in pranjem denarja, ter za različna poročila španskega računskega sodišča v zadevnem parlamentarnem odboru.
2. Navedite tri najpomembnejše odločitve, pri katerih ste bili udeleženi v svoji karieri.
Leta 1992 sem se po študijskem bivanju v Združenih državah Amerike, ob podpori štipendije ministrstva za finance, ponovno vrnil na mesto koordinatorja za davek od dohodkov pravnih oseb. Pridružil sem se ekipi, ki je v generalnem direktoratu za davke začela zelo pomembno posodobitev obdavčenja pravnih oseb, ki je na podlagi načela nevtralnosti približala davčno osnovo z računovodskimi rezultati, in odpravila dvojno obdavčevanje dividend pri davku na dohodek ter vpeljala mednarodno davčno preglednost in davčno nevtralnost v postopkih reorganizacije podjetij.
Od leta 1996 do leta 2000 sem bil svetovalec za gospodarstvo in proračun pri predsedniku vlade. Tako sem lahko prispeval k opredelitvi gospodarske in proračunske politike vlade s svetovanjem predsedniku vlade in sodelovanjem na sejah delegiranega odbora vlade za gospodarske zadeve v odločilnem obdobju, v katerem se je Španija soočala s hudo gospodarsko krizo, visokimi odstotki brezposelnosti in z neizpolnjevanjem maastrichtskih meril za članstvo v monetarni uniji. V teh letih se je začel izvajati program davčne konsolidacije in izboljšanih postopkov za vključevanje v proračun ter za nadzor, ki je skupaj s strukturnimi reformami ter postopki privatizacije in liberalizacije omogočil, da se je Španija lahko že na začetku vključila v Ekonomsko in monetarno unijo in začela dolgo obdobje rasti in ustvarjanja delovnih mest. V tem obdobju sem z drugimi oddelki usklajeval špansko stališče pri pogajanjih za Agendo 2000, ki so leta 1999 pripeljala do potrditve finančne perspektive Evropske unije za obdobje 2000–2007, kot tudi stališče v okviru lizbonske agende.
Med majem 2000 in avgustom 2002 sem moral kot prvi državni sekretar za telekomunikacije in informacijsko družbo organizirati nov državni sekretariat in novo javno podjetje "Red.es", da bi spodbudil informacijsko družbo v obdobju, ko je bil sektor v krizi zaradi poka "tehnološkega mehurčka". V tem obdobju se je zaključil postopek liberalizacije telekomunikacij, razvil se je pravni okvir za informacijsko družbo in sprejeti so bili ukrepi za širitev novih tehnologij na upravo, izobraževalni in zdravstveni sistem ter na mala in srednja podjetja.
Tudi v drugih obdobjih kariere sem moral sprejemati pomembne odločitve, kot takrat, ko sem moral vzpostaviti novo politično osnovo oziroma ob različnih priložnostih, ko sem usklajeval pripravo volilnih programov politične stranke.
Neodvisnost
3. Pogodba določa, da so člani Računskega sodišča pri opravljanju svojih nalog "popolnoma neodvisni". Kako bi delovali v skladu s to obveznostjo pri opravljanju svojih prihodnjih nalog?
Kot član Računskega sodišča bom zavezan določbam Pogodbe o Evropski uniji, ki določajo, da so člani Računskega sodišča popolnoma neodvisni pri izvajanju svojih nalog, v splošnem interesu Unije, brez da bi iskali oziroma sprejemali navodila vlade ali druge organizacije. Za jamčenje te neodvisnosti se mi zdi bistveno strogo upoštevanje vrednot Sodišča kot so neodvisnost, objektivnost, nepristranskost, strokovnost, dodana vrednost, odličnost in učinkovitost. Tako kot tudi spoštovanje poslovnika Sodišča, vzpostavljenih revizijskih postopkov, pravil etičnega kodeksa, in nadaljnjih izjav Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI), smernic samega Sodišča na področju etike, ki so obvezne za vse osebje Sodišča in še zlasti člane, kot tudi lastnega kodeksa ravnanja, ki se uporablja za člane. Te kodekse ravnanja sem pripravljen upoštevati brez izjeme.
V vsej svoji poklicni karieri sem kot uradnik, visoki uradnik in poslanec moral upoštevati različne kodekse glede etike in nezdružljivosti, določene v španski zakonodaji za zagotavljanje splošnega interesa.
4. Ali ste dobili razrešnico za naloge upravljanja, ki ste jih predhodno opravljali, če se takšen postopek uporablja?
Nikoli nisem bil predmet uradnega postopka razrešnice, saj kot tak v španski zakonodaji ne obstaja. Vendar se nikoli nihče proti meni pravno pritožil, moja odgovornost v vlogi javnega uradnika ni bila nikoli postavljena pod vprašaj kot tudi ne druge moje funkcije. Moje delo državnega sekretarja je bilo predmet notranjega nadzora s strani državnih služb splošnega nadzora in zunanjega nadzora računskega sodišča prek splošnega državnega računa, pri čemer pa ni bilo nobene kritike. Kar zadeva javno podjetje Red.es, pa ja bilo slednje leta 2003 predmet revizijskega poročila španskega računskega sodišča, v katerem so bila nekatera priporočila za izboljšanje upravljanja, brez odgovornosti za podjetje in njegovo upravo. Nikoli nisem bil predmet ugovorov zaradi dejavnosti kot član svetov različnih družb in javnih podjetij, pri katerih sem sodeloval. Kot generalni sekretar fundacije za analizo in socialne študije (FAES), je svet odgovarjal nadzornemu oddelku fundacij ministrstva za kulturo, različnim ministrstvom za prejete subvencije, poleg tega pa je, brez pravne obveznosti, objavil zasebno revizijo svojih računov.
5. Ali imate poslovne ali finančne interese oziroma kakšne druge obveznosti, ki bi lahko bile v nasprotju z vašimi prihodnjimi nalogami? Ali ste pripravljeni seznaniti predsednika Računskega sodišča z vsemi svojimi finančnimi interesi in drugimi obveznostmi ter podatke dati na voljo javnosti? Če ste trenutno udeleženi v kakršnem koli sodnem postopku, ga, prosim, lahko opišete?
Kot španski poslanec sem vse informacije o svojih dohodkih, premoženjskem stanju in dejavnostih objavil na internetni strani španskega parlamenta.
Vem, da ne smem izvrševati gospodarskih dejavnosti ali imeti finančnih interesov ali drugih obveznosti, ki bi bile lahko v navzkrižju z nalogami člana Računskega sodišča. Seveda pa sem pripravljen predsedniku Računskega sodišča posredovati vse finančne interese kot tudi vse druge obveznosti in jih dati na voljo javnosti.
Trenutno nisem udeležen v nobenem sodnem postopku.
6. Ali ste se po imenovanju za člana Računskega sodišča pripravljeni odreči izvoljenim funkcijam ali aktivni funkciji z obveznostmi v politični stranki?
Če bom izvoljen za člana Računskega sodišča bom odstopil s funkcije poslanca v španskem parlamentu. Prav tako bom odstopil s svojega mesta člana nacionalnega izvršnega odbora in koordinatorja za študije in programe politične stranke.
7. Kako bi obravnavali primer večje nepravilnosti ali celo goljufije in/ali korupcije, v katerem bi bili udeleženi prebivalci vaše države članice?
Člani Sodišča morajo biti popolnoma neodvisni pri izvajanju svojih nalog, v splošnem interesu Unije, v skladu z določbami iz člena 234 Pogodbe. Sodišče je pristojno za varovanje dobrega finančnega delovanja institucij Unije in v interesu vseh državljanov in davkoplačevalcev EU. Zato bom kot član Računskega sodišča moral delovati z enako neodvisnostjo, nepristranskostjo, objektivnostjo in strokovnostjo ne glede na narodnost vpletenih oseb. V primeru odkritja znakov goljufije ali korupcije bi o tem obvestil predsednika Sodišča in Olaf v skladu s Sklepom št. 97/2004 Računskega sodišča.
Opravljanje nalog
8. Katere bi morale biti glavne značilnosti kulture dobrega finančnega poslovodenja v javni upravi?
Finančna uredba Unije glede proračuna Evropske unije določa standardna načela kot gospodarnost, učinkovitost in uspešnost. Ta načela se morajo preleviti v strogo upravljanje, z dobro opredeljenimi cilji in kazalniki ter stalnim vrednotenjem primernosti uporabljenih sredstev in doseženih rezultatov. Prav tako morajo biti pristojnost in odgovornosti javnih upravljavcev jasno opredeljene, skupaj s primernimi mehanizmi notranjega nadzora in roki za poročanje. Preglednost, kjer imajo državljani v celotnem proračunskem ciklusu možnost dostopa do ustreznih informacij, je demokratična zahteva, ki spodbuja dobro upravljanje in omogoča odgovornost.
Nove tehnologije lahko odločilno prispevajo k doseganju teh ciljev, saj njihova pravilna uporaba omogoča tako zmanjševanje stroškov kot spremljanje izvrševanja proračuna in doseženih rezultatov. Prav tako bi si morali prizadevati za poenostavitev upravnih postopkov, da bi se brez zmanjšanja pravnih jamstev zmanjšalo vmešavanje uprav v družbo. Strokovnost javnih uslužbencev, ki bi bila zagotovljena s primernimi izbirnimi postopki, stalnim izobraževanjem, ocenjevanjem in kariero ter poklicno usmeritvijo, bi pripomogla k izboljšanju javne uprave.
V okviru sedanje gospodarske krize ima velik pomen strogo spoštovanje načel dobrega upravljanja javnih sredstev. Treba je spomniti, da je dobro finančno upravljanje proračuna v pri vrsti demokratična zahteva, saj proračun služi splošnemu interesu in se financira iz sredstev vseh davkoplačevalcev. Zaupanje v dobro upravljanje proračuna prispeva k legitimnosti institucij v odnosu do državljanov. Zaradi tega ima ogromen pomen dejstvo, da instrumenti notranje in zunanje kontrole, ki zagotavljajo zakonitost in izvrševanje proračuna ter preprečujejo zapravljanje in goljufije, delujejo primerno. Preglednost, odgovornost in stalno ocenjevanje javnih politik morajo, po mojem mnenju, biti vedno bolj okrepljeni.
9. V skladu s Pogodbo Računsko sodišče pomaga Parlamentu pri nadzoru nad izvrševanjem proračuna. Kako bi opisali svoje naloge v zvezi s poročanjem Evropskemu parlamentu in zlasti Odboru za proračunski nadzor?
Evropski parlament je pristojen za potrjevanje izvrševanja proračuna EU s strani Komisije s sklicevanjem na letno poročilo, izjavo o zanesljivosti in posebna poročila Računskega sodišča. Sodišče ima, v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot organ za nadzor računov Unije nalogo, da pomaga Parlamentu pri izvajanju nadzora nad izvrševanjem proračuna.
Sodišče je zato tehnični organ, ki pomaga Parlamentu pri nalogi izvajanja pristojnosti proračunskega nadzora. Ker je delo Parlamenta organizirano prek Odbora za proračunski nadzor, morajo biti odnosi med Sodiščem in tem odborom ter njegovimi člani stalni in neprekinjeni. Kakovost poročil Sodišča je bistvena, da lahko Parlament na primeren način izvaja svoje nadzorne pristojnosti. Sodišče mora organizirati in načrtovati svoje delo in poročila tako, da olajša delo Parlamenta. Sodelovanje med Parlamentom, prek Odbora za proračunski nadzor, in Računskim sodiščem mora biti trajno in pošteno. Osebno se zavezujem, da bom vedno deloval v skladu s temi načeli in bom vedno na voljo za delo in sodelovanje z Evropskim parlamentom in Odborom za proračunski nadzor.
10. Kaj je po vašem mnenju dodana vrednost pri reviziji smotrnosti poslovanja in kako naj se ugotovitve upoštevajo pri upravljanju?
Menim, da so revizije smotrnosti poslovanja vedno bolj koristno dopolnilo finančnih revizij in nadzora zakonitosti in bodo v prihodnje samo še pridobile na pomenu. Lahko olajšajo delo Evropskega parlamenta pri oblikovanju mnenj in priporočil glede upravljanja evropskih institucij in izvrševanja proračuna. Priporočila Sodišča pri reviziji smotrnosti poslovanja lahko pripomorejo k izboljšanju opredeljevanja in uporabe javnih politik, kot tudi h kakovosti uporabljenih pravil.
Revizije smotrnosti poslovanja se nanašajo na javno upravljanje in na spoštovanje načel gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Te morajo biti osredotočene na doseganje ciljev, določenih v različnih programih, spoštovanje določenega časovnega razporeda in skladnost sredstev in stroškov, uporabljenih za njihovo doseganje. Revizije smotrnosti poslovanja omogočajo tudi oceno postopkov in organizacije služb. Kažejo na kakšen način se dosegajo v proračunu zastavljeni cilji in ali to doseganje poteka na učinkovit način.
Iz revizij smotrnosti poslovanja se lahko pridobijo priporočila za ustvarjanje prihrankov in za izboljšanje upravljanja ter so koristni instrumenti tudi v postopku presoje in izboljševanja javnih politik.
Revizije so zelo koristna orodja za upravljavce, saj jim pomagajo izboljšati njihovo delo in poenostaviti načrtovanje in izvajanje prihodnjih programov. Zato menim, da vključevanje rezultatov revizij v postopke upravljanja zahteva sodelovanje in dialog s samimi upravljavci in spremljanje izvajanja priporočil z njihove strani.
11. Kako bi lahko izboljšali sodelovanje med Računskim sodiščem, nacionalnimi revizijskimi institucijami in Evropskim parlamentom (Odborom za proračunski nadzor) v zvezi z revizijo proračuna EU?
Člen 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva, da se nadzor v državah članicah lahko izvaja v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi, ter da Sodišče in nacionalni nadzorni organi sodelujejo v duhu zaupanja ob ohranjanju svoje neodvisnosti. Ta neodvisnost izhaja iz njihovih različnih vlog: Računsko sodišče odgovarja Evropskemu parlamentu za zunanji nadzor računov Unije, nacionalna računska sodišča pa odgovarjajo nacionalnim parlamentom glede nadzora nacionalnih proračunov.
Precejšnji del proračuna Evropske unije se izvršuje prek proračunov in organov držav članic. Zato bi lahko precej privarčevali in sprostili sredstva Sodišča, če bi okrepili sodelovanje med nacionalnimi sodišči.
Sedaj poteka sodelovanje prek kontaktnega odbora, ki ga sestavljajo predsedniki nacionalnih revizijskih organov in predsednik Evropskega računskega sodišča, ter prek dvostranskih delovnih skupin in stikov. Z vse večjo standardizacijo postopkov dela se bo Računsko sodišče vse lažje oprlo na delo nacionalnih nadzornih organov ter izvajalo skupne ali usklajene revizije uporabe evropskih sredstev v različnih državah članicah.
Menim, da je ravno Računsko sodišče s svojim neprestanim sodelovanjem in stiki pri načrtovanju svojih dejavnosti ter pri izvajanju odgovornosti do Evropskega parlamenta najučinkovitejši mehanizem za povezovanje dela nacionalnih nadzornih organov in Evropskega parlamenta. Poleg tega menim, da je zelo pomembno okrepiti sodelovanje med Računskim sodiščem in nacionalnimi parlamenti, ki imajo prav tako ustavni interes za dobro upravljanje javnih financ in sredstev davkoplačevalcev.
Druga vprašanja
Ali bi umaknili svojo kandidaturo, če bi bilo mnenje Parlamenta o vašem imenovanju za člana Računskega sodišča negativno?
Upam, da bom dobil polno zaupanje Parlamenta na podlagi mojih strokovnih izkušenj in zavezanosti k neodvisnosti v skladu s Pogodbo. Prav tako sem prepričan, da se morajo odnosi med Sodiščem in Parlamentom razvijati v duhu zaupanja, dialoga in neprestanega sodelovanja. Zato bi v primeru, da bi Parlament izdal negativno mnenje glede mojih strokovnih sposobnosti, špansko vlado naprosil, da ponovno premisli o mojem imenovanju.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
9.2.2012
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
15
11
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Andrea Češková, Ryszard Czarnecki, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Iliana Ivanova, Bogusław Liberadzki, Jan Mulder, Eva Ortiz Vilella, Crescenzio Rivellini, Paul Rübig, Teodoros Skilakakis (Theodoros Skylakakis), Bart Staes, Georgios Stavrakakis, Michael Theurer
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Amelia Andersdotter, Zuzana Brzobohatá, Edit Herczog, Monika Hohlmeier, Ivailo Kalfin, Marian-Jean Marinescu, Olle Schmidt, Derek Vaughan
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Carmen Fraga Estévez, Salvador Garriga Polledo, Esther Herranz García
