Povzetek zasedanja 26. in 27. 4. 2006
2006-04-27 - 15:23
Evropski parlament je na dvodnevn em plenarn em zasedanj u v Bruslju , ki je potekalo v sredo, 26. in četrtek, 27. aprila, največ pozornosti namen il 20. obletnici jedrske nesreče v ukrajinskem Černobilu in sprejemanju zaključnih računov evropskih institucij za proračunsko leto 2004. Poslanci so sprejeli razrešnice za vse instuticije, razen za parlament: zaradi novoodkritih nejasnosti glede najemanja zgradb v Strasbourgu so namreč za pol leta preložili potrditev razrešnice lastni instituciji.
Prva točka zasedanja v sredo je bila razprava ob dvajseti obletnici jedrske nesreče v Černobilu . Sledila je predstavitev stanj a pristopnih pogajanj z Bolgarijo in Romunijo ter razpravi o prekinitvi pomoči palestinskim oblastem in o partnerstvu z Latinsko Ameriko . Večji del večernega zasedanja je bil namenjen razrešnicam v zvezi z izvrševanjem splošnega proračuna EU za leto 2004. Ob koncu delovnega dne so poslanci obravnavali še poročilo o državni pomoči na področju inovacij.
V četrtek so poslanci obravnavali in sprejeli poročili o vseevropskem avtomobilskem klicu v sili in o evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc ter glasovali o poročilih, ki so jih obravnavali v sredo .
Obvestilo za predstavnike medijev Naslednje plenarno zasedanje Evropskega parlamenta bo od 15. do 18. maja v Strasbourgu. Vsi novinarji, ki bi želeli plenarna zasedanja Strasbourgu spremljati neposredno v Evropskem parlamentu , se lahko prijavite v Informacijski pisarni Evropskega parlamenta v Ljubljani. Ob prijavi navedite sejo, ki bi jo želeli spremljati – letni razpored je na voljo na spletni strani http://www.europarl.europa.eu/activities/public/staticDisplay.do?language=SL&id=102 - in medij, ki ga boste zastopali . Evropski parlament v celoti krije stroške prevoza (povratna letalska vozovnica, ekonomski razred) in stroške namestitve v znesku 200 evrov. Kontaktni osebi: - Maja Kezunovič Krašek ( maja.kezunovic@europarl.europa.eu ) - Mateja Trupej ( mateja.trupej@europarl.europa.eu ) Telefon: (+386) 01 252 88 30 20060421BRI07485
SL
1
A
/activities/public/staticDisplay.do?language=SL&id=102
SL
2
A
mailto:maja.kezunovic@europarl.europa.eu
SL
3
A
mailto:mateja.trupej@europarl.europa.eu
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Nadzor proračuna
Poslanci preložili razrešnico za proračun Evropskega parlamenta za leto 2004
2006-04-27 - 15:23
Parlamentarci so v četrtek potrdili razrešnice proračunov vseh evropskih institucij in agencij za leto 2004, razen za lastno institucijo. Razrešnico za proračun parlamenta so preložili za 6 mesecev, v tem času pa naj bi odbor za proračunski nadzor zbral več informacij o domnevnih nejasnostih glede nameravanega nakupa dveh zgradb v Strasbourgu, za kateri parlament zdaj plačuje najemnino tamkajšnjim oblastem. Pred glasovanjem o razrešnici za proračun parlamenta za leto 2004 je poročevalec Markus FERBER (EPP-ED, DE) predlagal, da parlament ne glasuje o njegovem poročilu, "kar pa ne pomeni zavrnitve razrešnice, temveč pridobitev dodatnega pol leta za preučitev novih dejstev" je pojasnil Ferber. Poslanci so tako zavrnili glasovanje o dokumentu s 3 glasovi za, 591 proti in 13 vzdržanimi glasovi in odbor za proračunski nadzor bo vnovič začel postopek priprave poročila o razrešnici, časa za oblikovanje predloga o morebitni zavrnitvi ali odobritvi predloga pa ima šest mesecev.
Do sprememb v zadnjem trenutku je prišlo zato, ker sta se odbor za proračunski nadzor in odbor za proračun skupni seji v torek seznanila z nejasnostmi pri načrtovanem odkupu zgradb "Winston Churchill" in "Salvador de Madariaga", za kateri Evropski parlament sedaj plačuje najemnino mestu Strasbourg. Parlament namreč nasprotuje izplačilu nadomestila v višini 29 milijonov evrov, ki ga Strasbourg zahteva od sedanjega lastnika, če bi ta zgradbi prodal parlamentu.
Poslanec Ferber je v sredini razpravi pojasnil, da mora odbor za proračunski nadzor ugotoviti, "če se znesek, ki ga mesto Strasbourg dobiva od parlamenta, morda razlikuje od zneska, ki ga nakazuje pokojninskemu skladu (SCI-Erasme, lastniku zgradb). Rad bi poudaril naslednje: tukaj ne razpravljamo o načelnem vprašanju sedeža Evropskega parlamenta v Strasbourgu, kar je jasno opredeljeno z evropskimi pogodbami".
Razrešnice za ostale institucije
Poslanci so s 523 glasovi za, 62 proti in 18 vzdržanimi glasovi izglasovali razrešnico za proračun Evropske komisije. Parlament ob tem pozdravlja pobude Sveta o povečanju odgovornosti držav članic za izboljšanje nadzora nad dejavnostmi, opravljenimi v okviru deljenega upravljanja, katerega cilj je doseganje pozitivne izjave o zanesljivosti, in predvsem obveze Sveta o pripravi letnega pregleda razpoložljivih revizij in izjav na primerni nacionalni ravni.
Parlament namreč zagovarja uvedbo "deklaracij na nacionalni ravni", za katere bi jamčili ustrezni organi v državah članicah, ki so skupaj s Komisijo odgovorni za smotrno porabo evropskih proračunskih sredstev. Svet finančnih in gospodarskih ministrov Unije novembra lani ni sprejel prvotnega parlamentarnega predloga, po katerem bi nacionalne deklaracije morali podpisati finančni ministri, zato poslanci zdaj predlagajo, da bi države članice same določile, kdo bi nosil to odgovornost.
V dopolnilu poročila poslanca Jana MULDERJA (ALDE, NL) iz odbora za proračunski nadzor se parlamentarci še zavzemajo, je treba povečanje notranjega proračunskega nadzora doseči brez dodatnega upravnega bremena, za kar pa je treba poenostaviti osnovno zakonodajo. Za doseganje pozitivne izjave Računskega sodišča o zanesljivosti pa bi morali dati prednost dobremu finančnemu vodenju skladov v skupnem upravljanju, pri čemer morajo revizijski organ pripraviti oceno skladnosti teh sistemov upravljanja z evropsko zakonodajo.
Parlament je še pozval Komisijo, da mu posreduje izsledke preiskave iz oktobra 2005 o dotlej neznanih bančnih računih, povezanih z izvajanji dejavnosti Komisije in je ob tem "izrazil pričakovanje, da bodo ti računi predmet revizije, sredstva, ki so bila nakazana nanje, pa prenešena v splošni proračun".
S sprejemom poročil poslancev Nilsa LUNDGRENA (IND/DEM, SE) in Umberta GUIDIONIJA (GUE/NGL, IT) je parlament potrdil zaključne račune ostalih institucij in agencij. Edine resnejše pripombe je računsko sodišče dalo glede delovanja Evropske agencije za obnovo v letu 2004, kjer se je pokazalo, da je širitev Unije pomembno vplivala na strukture in načine njenega delovanja, zato naj Komisija analizira razmere in predlaga ustrezne spremembe pravil.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Dvajset let po nesreči v Černobilu
2006-04-27 - 15:23
Na dvajseto obletnico doslej najhujše jedrske nesreče na svetu v ukrajinski (takrat sovjetski) jedrski elektrarni v Černobilu je Evropski parlament razpravljal o posledicah nesreče, ki so še prisotne, ter načrtih za preprečitev podobnih katastrof v prihodnosti. Komisar za energetiko Andris PIEBALGS je v začetku predstavitve opisal svojo osebno izkušnjo, saj je za nesrečo je po naključju izvedel med dopustovanjem nekaj sto kilometrov stran od prizorišča šele dva dni potem, ko se je zgodila. Opomnil je, da je danes dan spomina na žrtve: mrtve, obolele, številne ki še trpijo. O sedanjih ukrepih pa je poudaril, da je Evropska unija od leta 1991 zagotovila občutno finančno pomoč, za povečanje jedrske varnosti v Ukrajini, Rusiji in nekaterih drugih državah nekdanje Sovjetske zveze, od tega pol milijarde evrov samo za Ukrajino. "Černobilska nesreča je bila preobrat v svetovnem pogledu na jedrsko varnost. Izpostavila je potrebo po skupnih standardih za zmanjšanje tveganja na minimum, česar se Evropa tudi jasno zaveda - ima skupne standarde, skupna pravila delovanja in postopke za ukrepanje ob nesrečah," je opisal komisar.
V nadaljevanju je dodal, da ima EU vzpostavljen sistem za izmenjavo informacij med članicami, v katerega so vključene tudi tretje države ter da je finančno pomagala pri posodabljanju in zapiranju elektrarn znotraj ter izven Unije. "Po letu 1986 je Evropska unija dosegla velik napredek na področju jedrske varnosti, varovanja pred sevanjem in pripravljenosti na ukrepanje ob nesrečah. Dvajset let po Černobilu je naša ocena pozitivna, vendar pa ne smemo pozabiti dramatičnih posledic, ki jih je nesreča pustila na ljudeh in okolju, zato moramo ostati pripravljeni," je zaključil komisar Piebalgs.
Predstavniki političnih skupin
V imenu Evropske ljudske stranke je Hans Gert PÖTTERING (EPP-ED, DE) označil jedrsko nesrečo v Černobilu kot prvo tovrstno nesrečo kontinentalnih razsežnosti, naša dolžnost pa je, da ostane edina. "Izražamo hvaležnost žrtvam in vsem, ki so sodelovali pri odpravljanju posledic nesreče, ki je svarilo, kako diktature ravnajo z jedrsko energijo in kako zaničevalno ravnajo z ljudmi. V zadnjih dvajsetih letih je bilo storjenega veliko za pomoč ljudem, in premagovanju posledic, obletnica pa naj tudi prispeva k izboljšanju jedrske varnosti," je poudaril Pöttering. Dodal je, da nesreča ne bi smela biti argument proti jedrski energiji, temveč argument za jedrsko varnost, pri čemer je treba spodbujati raziskave za uporabo jedrske energije v miroljubne namene tudi za zmanjšanje odvisnosti od uvoza energetskih virov.
Martin SCHULTZ (PES, DE) je kot predstavnik socialdemokratov poudaril, da se danes spominjamo žrtve te nesreče, sam pa je osebno spoznal tudi otroke teh družin, kar je bila ena njegovih najhujših izkušenj "Cinizem odgovornih je bil neizmeren. Potrebno se je spomniti, da se je nesreča zgodila v diktaturi, z zamolčanjem dejstev, prikrivanjem odgovornosti, ko pa bi vendar morali reagirati takoj, da bi omilili trpljenje žrtev," je dejal Schultz in dodal, da je treba imeti tudi načelno politično razpravo o uporabi jedrske energije, pri kateri so vsaj trije razlogi za dvom v njeno uporabo "Prvič: tveganje je morda res majhno, toda če se zgodi nesreča, so posledice dramatične. Drugič: desetletja je prihajalo do zlorab civilnih zmogljivosti v vojaške namene in tveganje, da se to ponovi, je preveliko. Tretjič: ZDA so diktatorjem poslale napačno sporočilo - če imate jedrsko bombo, vas ne bomo napadli, če je nimate, boste cilj," je svoje argumente povzel vodja socialdemokratov.
Za skupino liberalcev je njen vodja Graham WATSON (ALDE, UK), poleg spomina na žrtve in opozorila na nejasnost, koliko ljudi bo še umrlo za posledicami te grozovite nesreče, svoj pogled usmeril v prihodnost. "Podpiram zavezanost razvoju obnovljivih virov energije, na katere se bo morala Evropa osredotočiti in doseči večjo samostojnost ter manjšo odvisnost od dobav energije iz tretjih držav. Zelene tehnologije lahko ustvarijo nova delovna mesta, pospešijo razvoj, povečajo izvoz. Izvajanje načrtov za večjo uporabo biomase bi zmanjšalo našo odvisnost od fosilnih goriv za 6 odstotkov, in ustvarilo 300 tisoč novih delovnih mest v kmetijskih skupnostih. Moramo povečati naložbe v tehnologije za izkoriščanje vodika in jedrsko fuzijo. Kolegi gospoda Wurtza (Evropska združena levica, op.p.) vedo, da je Lenin verjel v napredek kot vsoto elektrike in socializma. Pri socializmu je zgrešil, morda pa je imel prav pri elektriki. Naj bo pravi spomin na žrtve Černobila razvoj trajnih in varnih virov čiste energije." je prepričan Watson
Claude TURMES (Zeleni/EFA, NL) je dejal, da bi morala biti lekcija Černobila predvsem več spoštovanja do žrtev ki si zaslužijo priznanje in večja preglednost glede ugotavljanja resničnih posledic nesreče. "Mednarodna agencija za jedrsko energijo (IAEA) se ne sme več vmešavati in ovirati raziskav Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o posledicah sevanja. Ukiniti je treba Eurotom, saj ne moremo pričakovati, da bo kot zagovornik jedrske energije lahko neodvisen arbiter. Na svetu je 450 jedrskih reaktorjev, ki proizvedejo 2,5 odstotka vse energije proizvedejo. Če bi bila jedrska energija res odgovor proti podnebnim spremembam, bi moral biti ta odstotek 30, 40 ali 50, kar bi pomenilo 5 do 7 tisoč novih reaktorjev, ne le enega tu, drugega tam. Ali želimo sprejeti to tveganje v svetu, kjer ne moremo izključiti nesreč, kjer se srečujemo z Al Kaido in drugimi teroristi? Družbe se morajo naučiti, da lahko preživijo le, če se kaj naučijo iz naukov preteklosti," je poudaril predstavnik Zelenih.
Georgios KARATZAFERIS (IND/DEM, EL) se je osredotočil na to, da bo sevanje trajalo še tisoče let in da bo samo postavitev novega betonskega sarkofaga nad ostanki reaktorja v Černobilu zahtevala milijone evrov. Opozoril je, da je Bolgarija sicer obljubila zaprtje ene jedrske elektrarne, vendar gradi drugo v bližini meje z Grčijo in drugega največjega grškega mesta Soluna ."Zavedajmo se kakšna škoda je to lahko za EU. Boriti se moramo proti jedrski energiji, zahtevati moramo, da se jedrska energija popolnoma prepove, saj nimamo nobenih jamstev, da so tehniki v Bolgariji in Turčiji bolj usposobljeni od tistih, ki so, ki so bili takrat v Černobilu," je prepričan Karatzaferis
Brian CROWLEY (UEN) se je prav tako zavzel za razvoj alternativnih virov energije, saj je tveganje preveliko, odpadki pa bodo ostali še stoletja. Opozoril je na černobilske otroke in akcijo, s katero jim bodo omogočili zdravljenje na Irskem "Odgovorni smo za to , da se kaj takega več ne ponovi."
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Promet
Leto 2009: "inteligentni avtomobili", ki bodo lahko poklicali reševalce
2006-04-27 - 15:23
Nov sistem za vseevropski avtomobilski klic v sili bi lahko skrajšal odzivni čas reševalcev ob prometnih nesrečah za polovico in tako zmanjšal število smrtnih žrtev na evropskih cestah za 5 do 10 odstotkov. Parlament je predlog za "eCall", ki bo združil klic v sili in satelitsko navigacijo, v četrtek potrdil z veliko večino, njegova uvedba po vsej EU v nekaj letih pa bo v veliko pomoč več kot 100 milijonom ljudi, ki vsako leto potujejo po evropskih cestah. Poročilo na lastno pobudo o sistemu za klic v sili eCall je pripravil poslanec Gary TITLEY (PES, UK) iz odbora za promet in turizem. Predlagani časovni načrt predvideva, da naj bi sistem konec leta 2009 v Evropi postal obvezna oprema v vseh novih vozilih, tako osebnih kot tovornih.
Vseevropski avtomobilski klic v sili eCall bi pomenil praktično povezavo vseevropske številke za klic v sili 112 z bodočim satelitskim navigacijskim sistemom Galileo. Ob prometni nesreči kjerkoli v EU bi voznik s pritiskom na gumb (v primeru hujših nesreč pa bi sistem v vozilu deloval samodejno) oddal klic najbližji centrali za klice v sili na številko 112 in ji ob tem posredoval podatke o točni lokaciji vozila. Ocene kažejo, da bi s sistemom eCall reševalne službe lahko skrajšale odzivni čas za 40 do 50 odstotkov, s čimer bi lahko rešili tudi do 2500 življenj letno in tako za 15 odstotkov zmanjšali resnost poškodb ob prometnih nesrečah na evropskih cestah. Večja učinkovitost bi pomenila tako prihranke v zdravstvenih blagajnah, kakor tudi nižje posredne stroške zaradi zastojev na cestah v skupni višini 26 milijard evrov letno.
Osnova sistema eCall je vseevropska številka za klic v sili 112 s storitvijo E112, ki omogoča določanje lokacije klica v mobilnih omrežjih. Vendar pa so države članice dokaj počasne pri spodbujanju uporabe sistema, zato poslanci pozivajo Komisijo, naj preuči, kako izvajajo določbe direktive o tej univerzalni storitvi.
Memorandum o soglasju za sistem eCall so doslej podpisale Finska, Grčija, Italija, Litva, Slovenija, Švedska in Ciper, postopek za podpis pa so začele Češka, Danska, Nizozemska in Nemčija. Okvirni časovni načrt predvideva, da bi še letos določili tehnične specifikacije sistema, naslednje leto bi se začeli preizkusi, sistem pa bi postal standardna oprema v vseh novih osebnih vozilih konec leta 2009. Možne pilotne države, kjer bi obstoječa in dodatna telekomunikacijska infrastruktura lahko omogočile preizkuse na širšem so Češka, Italija, Finska in Nizozemska.
Ocena stroškov razvoja in uvedbe vgradnega sistema, ki jo je pripravila Komisija in zajema tudi posodobitve omrežij ter usposabljanje osebja v klicnih centrih, znaša 4,5 milijarde evrov letno. Poslanci pa se ob tem zavedajo, da uvedba novih tehnologij ne more biti takojšnja, zato pozivajo Komisijo in predstavnike avtomobilske ter telekomunikacijske industrije, naj razmislijo o možnosti postopne uvedbe sistema eCall prek kombinacije že obstoječih vgradnih sistemov nekaterih avtomobilskih proizvajalcev in alternativnih sistemov, kot so uporaba mobilnih telefonov, tehnologija Bluetooth in vgradni mobilni telefoni.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Izobraževanje
Boljše znanje jezikov za večjo mobilnost znotraj EU
2006-04-27 - 15:23
Evropski parlament meni, da bi moralo biti dobro znanje - torej tekoče govorjenje - vsaj dveh tujih jezikov del splošne izobrazbe vsakega evropskega državljana, ki študira ali dela v EU. Poslanci so v četrtek s 435 glasovi za, 22 proti in 23 vzdržanimi glasovi sprejeli poročilo Manolisa MAVROMMATISA (EPP-ED, EL) o skupnem evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc, ki bo omogočal lažjo primerljivost znanja jezikov ter izobraževalnih programov s tega področja znotraj Unije. Predlog Komisije o evropskem kazalniku je nastal potem, ko so se voditelji držav in vlad na vrhu v Barceloni marca 2002 zavzeli za izboljšave pri poučevanju temeljnih spretnosti, vključno z vsaj dvema tujima jezikoma od zgodnjega otroštva dalje.
V Evropski uniji trenutno sploh ni dovolj informacij za ustrezno primerljivost podatkov o jezikovnih in komunikacijskih spretnostih njenih državljanov. Med državami članicami obstajajo velike razlike glede sistemov izobraževanja in načinov preverjanja jezikovnega znanja ter izdaje spričeval. Primerjava je zato težavna, možnosti za medsebojno priznavanje jezikovne usposobljenosti pa omejene, kar lahko negativno vpliva na tudi prost pretok delavcev in študentov znotraj EU.
Skupni evropski kazalnik jezikovnih kompetenc bi temeljil na posebej pripravljenih objektivnih testih, s katerimi bi ocenjevali jezikovne spretnosti na štirih področjih: branje, slušno razumevanje, ustno izražanje in pisanje. Na začetku bi se iz praktičnih razlogov izvajali pisni testi, ustrezni podatki bi se zbirali v rednih časovnih presledkih, na primer vsaka tri leta.
Kazalnik bi beležil znanje jezika v vzorčnih skupinah na vseh šestih stopnjah lestvice, ki je opredeljena v Evropskem referenčnem okvirju za jezike Sveta Evrope in se že uporablja v številnih državah članicah. V prvi fazi bi preverjali znanje petih najbolj poučevanih jezikov v EU - angleščine, francoščine, nemščine, španščine in italijanščine - naknadno pa še drugih jezikov. Raziskava Eurobarometer "Evropejci in njihovi jeziki", objavljena februarja letos, kaže, da je za 38 odstotkov Evropejcev prvi tuji jezik angleščina, sledita nemščina in francoščina s po 14 odstotki, španščina s 6 odstotki in italijanščina s 3 odstotki.
Evropski kazalnik bi bil izjemno pomemben instrument pri zbiranju zanesljivih podatkov o znanju tujih jezikov med evropskimi državljani, zlasti med mladimi. S tako zbranimi podatki bi bila možna primerjava med politikami držav članic na tem področju in izmenjava izkušenj, kar bi dalo tudi nov zagon poučevanju tujih jezikov. Poslanci so prepričani, da bi moralo znanje vsaj dveh tujih jezikov spadati med osnovne spretnosti tipičnega evropskega državljana, ki živi, študira, dela in se giblje po Evropski uniji.
Pri izvajanju in razvijanju kazalnika, zlasti glede podatkov o jezikovni zmožnosti (jeziki na televiziji in v družinskem okolju, tedensko število ur tujega jezika v šoli, izkušnje učiteljev, ipd.), bi morale aktivno sodelovati države članice in regionalne oblasti. Komisija bo sicer pristojna za osrednje usklajevanje in analizo podatkov, pri čemer ji bodo pomagali zunanji izvajalci, izbrani z javnimi naročili, za pomoč pri tehničnih vprašanjih in nadzorom nad pravilno uporabo kazalnika pa bi skrbel odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic.
Kazalnik ne bi obremenil evropskega proračuna z dodatnimi upravnimi izdatki, ker bi se predvideni stroški krili iz sredstev za obstoječa programa Socrates in Leonardo da Vinci ter iz novega integriranega programa vseživljenjskega učenja. Prvi preizkusi kazalnika in njegovih testov naj bi stekli leta 2007.
V razpravi o večjezičnosti in učenju jezikov v Evropski uniji je sodelovala tudi slovenska poslanka Ljudmila NOVAK (EPP-ED, SI) , ki je poudarila, da z učenjem tujih jezikov spoznavamo tudi kulturo in zgodovino nekega naroda, kar pripomore tudi k večjemu medsebojnemu spoštovanju in navezovanju stikov, še posebej med narodi sosednjih držav. "Zato je včasih kar nerazumljivo, da nekateri politiki gradijo svojo politično moč na omejevanju pravic manjšin do uporabe maternega jezika, kot se to dogaja slovenski manjšini na avstrijskem Koroškem in manjšini v Italiji. Avstrija in Slovenija tesno sodelujeta na različnih področjih, zato sem prepričana, da avstrijska demokratična javnost ne odobrava Haiderjevega protislovenskega ravnanja. Avstrijsko predsedovanje Evropski uniji je vzorno. Zato s tega mesta še enkrat pozivam avstrijsko vlado in demokratično javnost k spoštovanju avstrijske državne pogodbe, v kateri so zapisane pravice manjšin. Prav tako pa tudi italijansko vlado, da začne uresničevati zaščitni zakon za slovensko manjšino," je poslanka Novakova opozorila na dogajanja v Avstriji in Italiji ter dodala, da bi morale tudi institucije EU imeti pri tem večjo vlogo in "resno opozoriti države, ki sicer na papirju zagotavljajo pravice manjšinam, v praksi pa kršijo svoje zakone in tudi pravila Evropske unije" . Posebna raziskava Eurobarometer "Evropejci in njihovi jeziki", februar 2006 Povzetek raziskave Eurobarometer "Evropejci in njihovi jeziki" v slovenskem jeziku
SL
1
LINK
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_243_en.pdf
SL
2
LINK
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_243_sum_sl.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Gospodarske in denarne zadeve
Državna pomoč: prej izjema kot pravilo
2006-04-27 - 15:23
Poslanci so po sredini večerni razpravi v četrtek opoldne sprejeli poročilo na lastno pobudo o državni pomoči za inovacije, ki ga je pripravila poslanka Sophia in' t VELD (ALDE, NL) iz odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Dokument opozarja predvsem na to, da bi morala biti državna pomoč le izjemno sredstvo za popravo neravnovesij, ki jih ni možno odpraviti z običajnimi političnimi instrumenti. Poslanci menijo, da bi morala biti državna pomoč za inovacije dopolnilo k ustrezni enotni politiki Unije, pri čemer bi morala imeti jasno dodano vrednost za neposredne koristnike kakor tudi sekundarni učinek na širšo lokalno, regionalno in nacionalno gospodarstvo. Ob dodeljevanju pomoči bi morali upoštevati pretekle izkušnje s tega področja - tako tiste, ko državna pomoč ni dosegla svojega cilja, kot tudi tiste, ko se je izkazala za učinkovito. Pri tem pa nov okvir za dodeljevanje pomoči, ki ga je treba čim prej začeti izvajati, ne bi smel imeti rigidnih opredelitev, saj so cilji na področju inovacij dostikrat večrazsežni in zapleteni, zato bi se bilo treba izogniti nepotrebnim omejitvam.
Parlament pozdravlja gospodarski pristop k državni pomoči za inovacije in ne bi imel pomislekov glede predhodnih pravil, kjer je primerno, če bi bila ta pregledna in nediskriminatorna ter bi zagotavljala pravno varnost. Merila bi morala upoštevati številne dejavnike, kot so značilnosti gospodarskega sektorja, sestava trga in tržna moč podjetij.
Poslanci zagovarjajo načelo, da mora biti državna pomoč za inovacije začasna, dodeljena skladno s preglednimi in razumskimi merili, sorazmerna, strogo in učinkovito nadzorovana ter predmet naknadnih analiz vpliva. Ob tem še dodajajo, da se regionalna in državna pomoč za inovacije dopolnjujeta in da bi se morali osredotočiti na manj razvite regije, da bi v njih spodbujali gospodarsko in družbeno kohezijo, saj bo sicer takšna pomoč spodbudila le rast bolj razvitih regij in držav. Opozarjajo pa, da inovacije niso kar same po sebi upravičene do državne pomoči - namenjena naj bi bila le za tiste, ki jih ni možno financirati z običajnimi tržnimi sredstvi.
Parlamentarci so prepričani, da bi morala mala in srednja podjetja dobiti večji delež državne pomoči kot doslej, vseeno pa menijo, da je državna pomoč za velika podjetja ustrezna za spodbujanje sodelovanja z malimi in srednje velikimi podjetji v inovativnih skupinah in centrih odličnosti. Finančna pomoč s sredstvi rizičnega kapitala naj ne bi bila omejena le za najzgodnejšo in začetno fazo, ampak tudi za fazo po zagonu podjetja. Zavedajo pa se, da ta rešitev ni najboljša in bi vsaka pomoč morala biti kratkotrajna ter predvsem kot dopolnilo zasebnim naložbam.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060421BRI07485 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
