P6_TA(2006)0222
Naravne nesreče - kmetijski vidiki
A6-0152/2006
Resolucija Evropskega parlamenta o naravnih nesrečah (požarih, sušah in poplavah) - kmetijski vidiki ( 2005/2195(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. septembra 2002 o katastrofalnih poplavah v Srednji Evropi UL C 272 E, 13.11.2003, str. 471.
, z dne 13. januarja 2005 o izidu Konference o spremembi podnebja v Buenos Airesu UL C 247 E, 6.10.2005, str. 144.
, z dne 14. aprila 2005 o suši na Portugalskem UL C 33 E, 9.2.2006, str. 599.
, z dne 12. maja 2005 o suši v Španiji UL C 92 E, 20.4.2006, str. 414.
in z dne 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) to poletje v Evropi Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0334 .
,
–
ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. februarja 2006 o izvajanju gozdarske strategije Evropske unije Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0068 .
ter o obvladovanju tveganj in kriznem upravljanju v kmetijstvu Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0067 .
,
–
ob upoštevanju Kjotskega protokola k okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja z dne 11. decembra 1997 in njegove ratifikacije s strani Evropske skupnosti 25. aprila 2002,
–
ob upoštevanju znanstvenega poročila Inštituta za trajnostni razvoj in raziskave pri Skupnem raziskovalnem središču Komisije o podnebnih spremembah in evropski razsežnosti voda http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf
,
–
ob upoštevanju raziskovalnega projekta o obvladovanju tveganja poplav v okviru šestega okvirnega programa Evropske unije za dejavnosti raziskovanja, razvoj tehnologije in prikazovanja (2002-2006),
–
ob upoštevanju poročila Inštituta za evropsko okoljsko politiko o podnebnih spremembah in naravnih nesrečah Institute for European Environmental Policy (2006):
Climate change and natural disasters: Scientific evidence of a possible relation between recent natural disasters and climate change
, poročilo za Odbor za okolje EP (IP/A/ENVI/FWC/2005-35), 25. januar 2006.
,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči UL L 142, 14.5.1998, str. 1.
, dopolnjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1/2004 z dne 23. decembra 2003 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe o ustanovitvi ES za državno pomoč malim in srednje velikim podjetjem, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov UL L 1, 3.1.2004, str. 1.
, ter trenutno veljavne zakonodaje glede državnih pomoči v kmetijskem sektorju UL C 28, 1.2.2000, str. 2 in UL C 232, 12.8.2000, str. 19.
,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije UL L 311, 14.11.2002, str. 3.
, trenutno v postopku ponovnega pregleda,
–
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (
Forest Focus
) UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138 z dne 30.4.2004, str. 17).
,
–
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) UL L 277, 21.10.2005, str. 1.
,
–
ob upoštevanju predloga Odločbe Sveta o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite ( KOM(2006)0029 ) o prenovi Odločbe Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite UL L 297, 15.11.2001, str. 7.
,
–
ob upoštevanju sporočil Komisije o evropski gozdni strategiji za Evropsko unijo ( KOM(1998)0649 ), o prostorskem programu globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) ( KOM(2004)0065 ), o obvladovanju tveganj in kriz v kmetijstvu ( KOM(2005)0074 ), predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije ( KOM(2005)0108 ), predloga Uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za hitro ukrepanje in pripravljenost na velike nesreče (KOM (2005)0113), predloga Odločbe Sveta o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja ( KOM(2005)0304 ), predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ocenjevanju in obvladovanju poplav ( KOM(2006)0015 ), osnutka uredbe Komisije o oprostitvah glede državnih pomoči majhnim in srednje velikim podjetjem v kmetijskem sektorju z dne 8. februarja 2006, sporočila Komisije o akcijskem načrtu za biomaso ( KOM(2005)0628 ) ter prihodnjega "akcijskega načrta EU za trajnostno upravljanje gozdov", ki bo, kot je napovedala Komisija, predložen junija 2006,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ( A6-0152/2006 ),
A.
ker sta kmetijska in gozdarska proizvodnja gospodarski dejavnosti, ki sta tesno povezani z naravo, in ker sta prav zaradi tega na milost in nemilost izpostavljeni podnebnim pojavom (suši, zmrzali, toči, požarom in poplavam), zdravstvenim tveganjem (kugam, epizootijam) in onesnaževanju (kislemu dežju, nenamernim genskim prenosom),
B.
ker je suša, kot eden od dejavnikov, ki najbolj vplivajo na gozdne požare, ponavljajoča okoljska nesreča, ki predstavlja eno od najresnejših težav za evropske sredozemske države in Iberski polotok,
C.
ker lahko vedno pogostejši nepredvideni naravni pojavi ogrozijo sposobnost preživetja podjetij in povzročijo njihovo opustitev, zlasti v primeru najmanjših podjetij in tistih z območij s strukturnimi pomanjkljivostmi s prihodnjim gospodarskim, socialnim in okoljskim tveganjem,
D.
ker so strukturni vzroki gozdnih požarov neposredno povezani s pojavom upadanja števila prebivalcev na podeželju v južnoevropskih državah, ki se bo verjetno še okrepil zaradi izvajanja sistema enotnih plačil na podjetje; ker so zato ti vzroki socialno-ekonomski,
E.
ker naravne nesreče negativno vplivajo na trajnostni razvoj s tem, ko pospešujejo upadanje prebivalstva na podeželju, zaostrujejo problema erozije in dezertifikacije, škodujejo ekosistemom, ogrožajo biotsko raznovrstnost in resno ogrožajo kakovost življenja podeželskih skupnosti,
F.
ker imajo gozdovi Iberskega polotoka in Južne Evrope predvsem varovalno vlogo, medtem ko so gozdovi Srednje in Severne Evrope namenjeni proizvodnji,
G.
ker so institucije Skupnosti večkrat izrazile podporo večfunkcionalnemu kmetijstvu na celotnem ozemlju Unije,
H.
ker k naravnim nevarnostim, ki so posledica podnebnih sprememb, prispevajo druge nevarnosti za preživetje evropskega podeželja, kot so večja konkurenčnost uvoza iz tretjih držav, s katero se morajo spopadati evropski pridelovalci, pri čemer imajo vse višje stroške pridelave zaradi vedno strožjih zahtev Unije v zvezi s kakovostjo in varnostjo hrane,
I.
ker zadnje reforme skupne kmetijske politike (SKP), skupaj s čedalje večjim odpiranjem trga in postopno slabitvijo regulativnih mehanizmov trga s kmetijskimi proizvodi ter globalizacijo kmetijstva, povečujejo nestabilnost evropskih trgov, ki nujno potrebujejo nove mehanizme za obvladovanje kriz,
J.
ker kmetijstvo, zaradi svoje večfunkcionalnosti, in gozdarstvo pomagata pri tem, da prebivalstvo ostaja na podeželskih območjih, ter s tem prispevata k preprečevanju naravnih nesreč in varstvu pred njimi,
K.
ker za čedalje pogostejše pojave naravnih nesreč ter zdravstvenih kriznih razmer in kriz trga na ravni Skupnosti ni na voljo odzivnih mehanizmov, pri čemer je najbolj zgovorno dejstvo to, da Solidarnostni sklad Evropske unije ne krije pojavov suše in zmrzali,
L.
ker se je težava v zvezi z gozdnimi požari poslabšala tudi zaradi postopnega zapuščanja podeželja ter opuščanja kmetovanja in njunih tradicionalnih dejavnosti, nepravilnega vzdrževanja gozdov, obstoja velikih gozdnatih pokrajin, kjer prevladuje monokultura, sajenja neprimernih dreves ter neučinkovite politike varstva s primernimi instrumenti in financiranjem na ravni Skupnosti,
M.
ker mora EU priznati posebne značilnosti naravnih nesreč v sredozemski regiji, kot so suša in požari, tako da prilagodi obstoječe instrumente v smislu preprečevanja, raziskav, obvladovanja tveganja, civilne zaščite in solidarnosti, ter posebnega programa Skupnosti za varstvo gozdov s primernimi finančnimi sredstvi ter usmeritvijo v preprečevanje in obvladovanje tveganja za gozdne požare,
N.
ker pomanjkljivosti, ki so se že pojavljale pri posredovanjih Skupnosti, dodatno zaostruje različnost mehanizmov za boj proti naravnim nesrečam, ki obstajajo na nacionalni ravni, kot tudi neenakomeren razvoj teh mehanizmov, kar je v nasprotju z načeli kohezije in solidarnosti, ki prispevata k evropskemu socialnemu modelu in nadnacionalnemu integracijskemu procesu,
O.
ker opuščanje kmetijskih zemljišč, nizka neposredna donosnost gozdov in visoki stroški njihovega vzdrževanja ne spodbujajo lastnikov k ustreznemu upravljanju gozdov, kar povzroča kopičenje podrasti, lesa in drugih gorljivih snovi; ker je na območjih, kjer je gozdnata pokrajina socialno-ekonomsko donosna, znatno manj požarov,
P.
ker je vzdrževanje učinkovitosti sistemov za gašenje požarov zelo težavno, saj sezonsko delo pomeni, da je osebje pogosto začasno, pri čemer je težko zagotoviti ustrezno usposabljanje, oprema se premalo uporablja in posebno težavno je zagotavljanje zadostnih zračnih virov,
Q.
ker preprečevanje in posledice nekaterih nesreč presegajo nacionalno razsežnost ter zahtevajo sodelovanje med državami članicami in s tretjimi državami, ki imajo skupne meje z Evropsko unijo,
1.
pozdravlja sporočila in predloge, ki jih je v zadnjem času predložila Komisija v zvezi z izboljšanjem zmogljivosti odzivanja na nesreče in krize, ocenjevanjem in obvladovanjem poplav, reformo Solidarnostnega sklada Evropske unije, izboljšanjem mehanizma civilne zaščite, novimi smernicami za razvoj podeželja 2007-2013, izjemami pri državnih pomočeh v kmetijskem sektorju in obvladovanjem tveganj in kriz v kmetijstvu;
2.
meni, da bi bilo treba za naravne nesreče, nesreče povezane z zdravjem ali tehnološke nesreče ustrezno poskrbeti prek Solidarnostnega sklada Evropske unije, Veterinarskega sklada, politike razvoja podeželja, regionalne politike, sistema državne pomoči za kmetijstvo ter z ukrepi proti gozdnim požarom v okviru programa Forest Focus in novega programa Life+; vendar pa meni, da morajo biti za uravnavanje resnične strategije Skupnosti za spopadanje z nesrečami ti mehanizmi prožnejši, z vključitvijo meril za izpolnjevanje pogojev, ki so bolje prilagojena okoliščinam posameznih nesreč, vključno s sušo in zmrzaljo, v okvir posredovanj Solidarnostnega sklada Evropske unije, da se jim dodeli več finančnih sredstev, in zlasti morajo upoštevati najbolj ranljive proizvajalce in geografska območja;
3.
meni, da mora Solidarnostni sklad Evropske unije še naprej zajemati posredovanja v primeru nesreč, ki ne presegajo določenega praga škode, čeprav so znatne, vendar so z njimi povezane resne in trajne posledice za življenjske razmere prebivalcev zadevne regije, pri čemer je omogočena izredna pomoč, ki je na voljo v takšnih primerih;
4.
poziva Komisijo, da predloži zakonodajni predlog, s katerim uvede klavzulo o prilagodljivosti, ki bi omogočala ustrezno financiranje instrumentov politike za odpravljanje povzročene škode zaradi naravnih nesreč v kmetijskem sektorju, zlasti prek Solidarnostnega sklada Evropske unije, iz postavk SKP, ki so vsako leto neuporabljene;
5.
opozarja, da je mednarodno sodelovanje bistven pogoj za preprečevanje nekaterih vrst naravnih nesreč in odpravljanje povzročene škode; poudarja, da je treba zlasti v primeru rek, ki tečejo skozi različne države, pripraviti, financirati in spremljati čezmejne programe;
6.
meni, da so ukrepi odstopanja od SKP, ki jih je Komisija uporabila v primerih naravnih nesreč (med drugim pospešitev plačil, sprostitev intervencijskih zalog žita, dovolitev uporabe opuščenih zemljišč za pašo živine) sicer pozitivni, a še zdaleč ne zadoščajo za pokritje nastalih izgub niti se o njih vedno ne odloča dovolj hitro;
7.
poudarja, da je obstoj široke mreže malih in srednje velikih kmetijskih podjetij ter kmetijske politike, ki spodbuja trajnejše proizvodne metode, zlasti v zvezi z uporabo vode in tal, bistven predpogoj za boj proti vplivom suše in gozdnih požarov;
8.
meni, da bi politika razvoja podeželja lahko igrala pomembno vlogo pri preprečevanju naravnih nesreč; poudarja, da izrazito zmanjšanje sredstev za razvoj podeželja ovira pripravo akcijskih načrtov za preprečevanje in odpravo škode zaradi naravnih nesreč; vseeno priporoča, da se v nacionalnih in regionalnih načrtih razvoja podeželja da prednost ukrepom, namenjenim spopadanju z vzroki nesreč (med drugim boj proti eroziji, pogozdovanje z ustreznimi vrstami, vzdrževanje protipožarnih presek, vodnogospodarska gradbena dela, čiščenje gozdov in kmetijsko-okoljski ukrepi za varčevanje z vodo);
9.
poziva Komisijo, da zagotovi finančno in zakonodajno podporo ukrepom za zmanjšanje gorljivosti gozdov, kot so spodbujanje donosnosti gozdov in njihovega trajnostnega upravljanja, uporaba odvečne gozdne biomase kot obnovljivega vira energije, spodbujanje združenj lastnikov k oblikovanju upravnih enot, ki so sposobne za obstoj, ter razvoj potenciala gozdov za ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest na podeželju;
10.
poziva države članice in Komisijo k izvajanju programa za izmenjavo izkušenj o uporabi nove tehnologije za obvladovanje in spremljanje tveganja in vplivov gozdnih požarov ter k pripravi postopkov za potrjevanje usposobljenosti tehničnega osebja na evropski ravni;
11.
poziva k nadaljevanju pomoči, ki je bila v preteklosti dodeljena kmetom za vzpostavitev in vzdrževanje protipožarnih presek, v naslednjem finančnem programskem obdobju;
12.
meni, da je v okviru načrtov za razvoj podeželja nujno treba dati prednost ukrepom za reševanje strukturnih problemov podeželskega okolja (med drugim upadanje števila prebivalstva, opuščanje kmetijskih zemljišč, zaščita podeželja pred intenzivno pozidavo, obsežno krčenje gozdov), saj bodo, če se to ne bo zgodilo, v prihodnosti povečali možnosti za tveganje;
13.
meni, da je v smislu novega finančnega okvira za 2007-2013 nujno treba vzpostaviti program Skupnosti za varstvo pred gozdnimi požari, da se pospešijo kampanje za ozaveščenost ter ukrepi za preprečevanje in obvladovanje tveganja v zvezi z gozdnimi požari, pri čemer bodo ustrezno financirani ter bodo dopolnjevali kmetijsko in strukturno politiko
;
poziva k temu, da bi ta program vodil k jasni opredelitvi
dodeljenih finančnih sredstev za ustrezne ukrepe za preprečitev gozdnih požarov, bodisi z vzpostavitvijo posebne ureditve z ustreznimi sredstvi bodisi z oblikovanjem posebne proračunske postavke za te ukrepe, tako v okviru Uredbe
EKSRP
, kakor tudi v okviru osnutka uredbe LIFE+;
poudarja, da mora program upoštevati posebne značilnosti sredozemskih gozdov;
14.
zahteva, da se v okviru strateških smernic za razvoj podeželja 2007–2013 okrepi delež sofinanciranja za posebne ukrepe na področju gozdov, boja proti eroziji, vodnogospodarskih infrastruktur in programa Natura 2000;
15.
je prepričan, da resne krize trgov povzročajo nepredvidene in izredne dogodke, ki kmetije izpostavljajo tveganjem, ki so lahko tako velika kot tista, ki jih povzročajo naravne nesreče, in da je pri tem potrebna posebna pomoč Unije;
16.
potrjuje svojo obvezo iz poročila o obvladovanju tveganj in kriz v kmetijskem sektorju, da bo Komisijo pozval k:
–
vzpostavitvi javne zavarovalne sheme, ki jo bodo skupaj financirali kmetje, države članice in Evropska unija, da se ustvarijo boljši okvirni pogoji za obvladovanje tveganja in preprečevanje kriz, ter
–
vzpostavitvi dosledne in vsem dostopne pozavarovalne sheme za vse države članice v okviru skupne kmetijske politike;
17.
meni, da bi moral ta morebitni novi instrument za obvladovanje tveganj vključevati posebno zavarovanje za gozdove, vsaj za kritje stroškov obnove gozdnate pokrajine in okolja na območjih, ki so jih prizadeli požari, in da bo s spremembo, ki jo predlaga Komisija, težko pridobiti zadostno podporo javnosti, da bi bil ta instrument učinkovit;
18.
poziva Komisijo, da predloži usklajene predloge za obvladovanje kriz v kmetijstvu, ki vključujejo racionalne metode in realne vire finančnih sredstev, da bodo učinkovita spodbuda kmetom za njihovo uporabo in prožno sredstvo za urejanje trga, pri čemer ne bodo povzročili tveganja za izkrivljanje konkurence in ovirali nemotenega delovanja notranjega trga;
19.
meni, da mora Komisija spričo zaskrbljenosti, ki jo je izrazila v svojem sporočilu o obvladovanju tveganj in kriz v kmetijstvu, nujno poglobiti študije, ki so potrebne za vzpostavitev sistema za stabilizacijo cen ali prihodkov glede na to, ali bodo značilnosti trenutno veljavne sheme enotnega plačila ohranjene ali ne, zato da se evropskim kmetom zagotovi podoben sistem zaščite, kot ga uživajo njihovi glavni trgovinski partnerji;
20.
ponavlja, da prava strategija, ki obravnava vplive nesreč v kmetijstvu, ne more biti omejena zgolj na nujne ukrepe in da mora vključevati dejavnosti usposabljanja, obveščanja, preprečevanja in povečanja ozaveščenosti, ki jih je treba financirati v okviru mehanizma civilne zaščite, programa Forest Focus, politike za razvoj podeželja in Evropskega sklada za regionalni razvoj; vztraja, da je treba v zvezi z gozdnimi požari pospešiti dejavno preprečevanje, optimizacijo ter usklajevanje metod in sistemov za gašenje požarov, spodbujanje sodelovanja družbe, boljše raziskave vzrokov požarov in strožje ukrepe proti kriminalu;
21.
poudarja, da je treba pripraviti gozdarsko politiko, ki vključuje ukrepe za trajnostno upravljanje in boj proti naravnim nesrečam; poziva k vzpostavitvi mreže za boj proti gozdnim požarom, s katero bo mogoče lažje financiranje akcijskega načrta in pridobitev sredstev, ki bodo uporabljena v skladu z ustreznim usklajevanjem na evropski ravni in tudi med državami; meni, da je treba nujno sprejeti pravila o dobrem upravljanju gozdov in obveznem ponovnem pogozdovanju v primeru naravnih nesreč;
22.
poziva Komisijo, da v prihodnji akcijski načrt za trajnostno upravljanje gozdov vključi dejanske ukrepe za izvajanje programov za dejavno preprečevanje in okoljsko izobraževanje podeželskega prebivalstva, s katerimi bo spodbudila nove načine ravnanja z gozdovi ter izboljšala ozaveščenost o prihodnji vlogi gozdnate pokrajine na zadevnem območju in ugodnostih, ki izhajajo iz njihovega ohranjanja;
23.
poziva k pripravi kampanj za ozaveščenost na ravni EU, ki bodo usmerjene v podeželsko skupnost, k lastnikom gozdnatih pokrajin in prebivalcem mest, pri čemer bo posebna pozornost namenjena šolarjem in mladim, prostovoljnim organizacijam in medijem, da se spodbudi sprememba odnosa do uporabe ognja;
24.
meni, da izdelava načrtov tveganja in načrtov obvladovanja ne sme biti omejena zgolj na poplave, kakor je predlagano v sedanjem predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta, ampak mora zajemati področje suš in gozdnih požarov, pri čemer je treba pripraviti načrte za območja z velikim tveganjem požarov in suše v Evropski uniji ter ustrezne načrte obvladovanja;
25.
ponovno poziva k ustanovitvi evropskega centra za spremljanje suš, ki bi bil pristojen za študije, zmanjševanje in spremljanje vplivov suše, ki bi vključeval sistem za stalno izmenjavo informacij, ki bi pripomogel k preprečevanju požarov v celotni Uniji;
26.
poziva, da se v prihodnji akcijski načrt za trajnostno upravljanje gozdov vključi posebne ukrepe za preprečevanje tveganja, ki omogočajo boljši nadzor in upravljanje z gorljivimi gozdnimi prvinami ter upravljanje gozdnatih območij; poleg tega poziva, da ta načrt okrepi oceno zunanjih vplivov, povezanih z gozdovi, obravnavo njihove socialne in ekonomske vrednosti ter prizadevanja za zagotovitev novih podpornih instrumentov, ki se uporabljajo za ta sektor;
27.
poziva Komisijo k predložitvi predloga direktive o boju proti požarom in njihovem preprečevanju, da se omogoči optimizacija uporabe različnih obstoječih instrumentov Skupnosti, vključno z EKSRP, zato da se rešijo težave ter izboljša usklajevanje med regijami in državami članicami;
28.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
