3.3.2010 B7-0150/2010 PREDLOG RESOLUCIJE k vprašanju za ustni odgovor B7‑0000/2010
za zaključek razprave o nadaljnjem ukrepanju po neuradnem srečanju Evropskega sveta 11. februarja 2010
v skladu s členom 115(5) poslovnika
o EU 2020
Malcolm Harbour
,
Roberts Zīle
v imenu skupine ECR
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 Resolucija Evropskega parlamenta o EU 2020
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju svoje razprave o neuradnem srečanju Evropskega sveta o EU 2020 dne 11. februarja 2010,
– ob upoštevanju dokumenta Evropske komisije o posvetovanju "EU 2020", ki je bil objavljen 24. novembra 2009,
– ob upoštevanju prvega pregleda odzivov, ki ga je Evropska komisija objavila 2. februarja 2010,
– ob upoštevanju dokumenta Evropske komisije o oceni Lizbonske strategije, ki je bil objavljen 2. februarja 2010,
– ob upoštevanju vprašanja za Komisijo z dne 23. februarja 2010 o kmetijstvu in prihodnji strategiji EU 2020 ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
– ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker Evropska komisija v svojem dokumentu o oceni Lizbonske strategije navaja, da nekateri osrednji cilji te strategije, kot so 70-odstotna zaposlenost in 3-odstotna poraba BDP za raziskave in razvoj, niso bili doseženi,
B. ker obstajajo štiri prednostna področja reforme, vključno z raziskavami in inovacijami, vlaganje v ljudi / posodobitev trgov dela, sproščanje poslovnega potenciala, zlasti malih in srednje velikih podjetij, ter energetika in podnebne spremembe,
C. ker so reforme v okviru Lizbonske strategije za zmanjševanje upravnih bremen za podjetja, vredne več kot 400 milijard EUR, z veseljem sprejete,
D. ker je nadzor v državah članicah pomemben za zagotovitev doseganja ciljev,
E. ker je za podjetja osrednjega pomena dejstvo, da Svet pospeši vzpostavitev patenta Skupnosti, da se tako uresničijo bistveni cilji na področju inovacij,
F. ker bi morali Evropski parlament, Evropski svet in Evropska komisija skupaj zagotoviti, da se cilji dosežejo,
G. ker so za uspešnost pri doseganju ciljev strategije EU 2020 bistvenega pomena jasni in merljivi cilji ter metode, vključno z odprto metodo usklajevanja, in ne splošni cilji,
H. ker je treba razpravljati o učinkovitosti in usklajevanju možnosti glede vodenja, ki so vključene v prenovljeno Lizbonsko strategijo, vključno z integriranimi smernicami, nacionalnimi programi reform, priporočili za posamezno državo, Lizbonskim programom Skupnosti, letnim poročilom Komisije o napredku in odprto metode usklajevanja,
I. ker je treba upoštevati načelo subsidiarnost v odnosu do politik zaposlovanja in socialnih politik, saj ostajajo v pristojnosti nacionalnih vlad,
J. ker je Evropski parlament že izrazil svoje stališče, da je treba hitro vzpostaviti medinstitucionalni sistem za opredelitev dolgoročnih trendov glede glavnih političnih vprašanj,
K. ker morata Komisija in Svet pri pripravi nove strategije za rast in delovna mesta podrobno analizirati vzroke, ki so preprečili doseganje nekaterih osrednjih ciljev Lizbonske strategije,
1. meni, da se mora strategija EU 2020 osredotočiti na primerjalne ekonomske prednosti Evrope in na obstoječe obveze, da se zagotovi konkurenčnost Evrope v odnosu do hitro rastočih gospodarstev, kar pa od Evrope zahteva, da se osredotoči na razvoj svojega sektorja storitev, in pri tem okrepi konkurenčnost proizvodnje visoke tehnologije;
2. da bi bilo možno računati na obstoječo evropsko primerljivo prednost, je treba nujno dokončati enotni trg in kolikor je mogoče povečati njegov potencial za trgovino, oblikovanje novih podjetij in odpiranje delovnih mest; prednostne naloge vključujejo enoten digitalni trg, vzpostavitev patenta Skupnosti, uveljavljanje predpisov enotnega trga, izvajanje zakonodajnega svežnja za storitve in blago, spremljanje trga in povečano usklajevanje med državami članicami, da se zmanjšajo težave pri izvajanju, kot tudi trajno izboljšanje veščin, izdelkov, inovacij, kakovosti in učinkovitega zagotavljanja, obsežnih in korenitih razvojev politik na področju informacijske tehnologije;
3. poudarja pomen določitve merljivih ciljev: obvezne presoje vpliva, ki vključujejo teste za mala in srednje velika podjetja, enotni trg in inovativnost, s povečanim posvetovanjem z interesnimi stranmi in neodvisne sodbe, bi določile, ali predlogi prinašajo "evropsko dodano vrednost", presoje vpliva po izvajanju s strani Evropskega parlamenta, Evropskega sveta in Evropske komisije pa bi bile osrednjega pomena na poti k "pametnim predpisom"; poudarja, da je treba do leta 2012 doseči 25-odstotno zmanjšanje upravnega bremena za evropsko konkurenčnost;
4. poudarja pomen dajanja prednosti inovacijam, raziskavam in razvoju na področju nove strategije za rast in delovna mesta, na primer prek popolne realizacije evropskega raziskovalnega prostora, temelječ na področjih, kjer so evropske raziskave že vodilne v svetu, prek razvijanja programov za spodbujanje prenosa raziskovalnega znanja v oblikovanje delovnih mest in ustvarjanje blaginje, in spodbujanja začetnih razvojnih faz, ki so osredotočene na spodbujanje znanstvene raziskave, ne glede na to, kje poteka, da se zasebnim raziskavam da ravno takšna vrednost kot akademskim raziskavam in se tako spodbudi znanstveni razvoj; poudarja potrebo po sprostitvi moči inovacij na javnih trgih s kar največjim sodelovanjem malih in srednje velikih podjetij, in z izboljšanjem javnih storitev, vključno s povečanim dostopom do predkomercialnih naročil, inovativnega naročanja in javno-zasebnega partnerstva;
5. poudarja pomen zagotavljanja oskrbe z energijo v Evropi prek resnične diverzifikacije oskrbe z energijo v Evropi, zlasti s podporo projekta Nabucco, ki bo Evropsko unijo povezal z viri zemeljskega plina v Kaspijskem morju in v osrednji Aziji, in z vlaganjem v infrastrukturo, medsebojno povezanost energetskih omrežij, skupne sporazume o oskrbi z energijo in načrte za obvladovanje kriz, v duhu solidarnosti med državami članicami;
6. poudarja vlogo izvajanja energetskega in podnebnega zakonodajnega svežnja pri doseganju ciljev; meni, da je treba poudariti povezovanje sistema EU za trgovanje z emisijami z drugimi mehanizmi omejevanja emisij in trgovanja z njimi (cap and trade) in zagotoviti delovanje sistema licitiranja; povečati je treba delovanje EU za osredotočanje na spodbujanje okolju prijaznejših oblik energije, vključno z obnovljivo energijo in novimi tehnologijami, kot so zajemanje ter skladiščenje ogljikovega dioksida, gorivne celice in jedrska fuzija; meni,da energija iz jedrskega cepljenja igra osrednjo vlogo pri proizvodnji električne energije, zlasti s kratko- in srednjeročnega stališča, in morali bi si prizadevati za povečanje njenega deleža v dobavi električne energije v EU na 40 %;
7. poudarja, da je treba neenakomerno stopnjo razvoja med 27 državami članicami upoštevati pri pripisovanju stroškov prilagajanja podnebnim spremembam tako, da se ne škodi kohezijski politiki in postopnemu izenačenju življenjskih standardov po državah članicah; opozarja, da so nekatere države članice, v skladu s kjotskim protokolom, že izpolnile svoje obveznosti za zmanjševanje emisije ogljikovega dioksida; opozarja, da bodo stroški prilagajanja na bolj zeleno gospodarstvo med državami članicami različni, odvisno od njihove ravni razvoja in virov energije, in zato poziva k podpori za raziskave in razvoj v tistih državah članicah, ki se soočajo z znatnimi stroški za prilagajanje na bolj zeleno gospodarstvo; meni, da bi moralo biti razmerje med obveznostmi razvitega sveta in sveta v razvoju pošten odraz sposobnosti vsake države, da prispeva k zmanjšanju emisij;
8. opozarja, da je prvoten cilj skupne kmetijske politike zagotavljanje zanesljive oskrbe, stabilnosti trga in razumne cene za potrošnike, ter poudarja potrebo po razvoju na tem področju, da bi se našel izhod iz krize in bi se zagotovila trajnostna in okolju prijazna politika EU na področju hrane, ob upoštevanju trajnosti, varnosti in kakovosti kmetijskih pridelkov;
9. poudarja, da se pomen premagovanja razlik v življenjskih standardih v EU še ni zmanjšal in poziva Komisijo, da razvije programe za izboljševanje infrastrukture v tistih državah članicah in regijah, ki nimajo ustrezne infrastrukture in dostopnosti, v duhu solidarnosti prek strukturnega in kohezijskega sklada; s tem v zvezi poudarja, da je dokončanje enotnega trga za vse vrste prevoza bistven element evropskega gospodarstva, ki omogoča mobilnost ljudi, blaga in znanja zunaj meja EU, in da naložbe v prevozno infrastrukturo igrajo pomembno vlogo pri spodbujanju rasti in zaposlovanja kot tudi pri napredovanju gospodarskih in okoljskih interesov Evrope, in jih je treba zato usklajevati s številnimi drugimi pomembnimi političnimi področji;
10. meni, da je prilagodljivost plač osrednjega pomena, saj Evropa trpi zaradi izredno togih gospodarstev, ki izhajajo iz uredbe trga dela na mikroravni; zato bi morali državne intervencije in intervencije EU omejiti;
11. meni, da je treba pospešiti vlogo dinamične podjetniške kulture in samozaposlovanje, da se tako spodbudi svobodno podjetništvo, prosto in pravično trgovino ter konkurenčnost ter oblikuje trdne gospodarske pogoje za mala podjetja, ki ustvarjajo večino novih delovnih mest; meni, da mora biti odpiranje malih podjetij enostavnejše, hitrejše in cenejše;
12. meni, da bi izobraževalni programi morali bolje pripraviti mlade za trg dela, in da je sodelovanje med podjetji in univerzami samo korak naprej, ki ga je treba podpreti z izboljšano kakovostjo poučevanja in razvoja sposobnosti;
13. poudarja, da mora, ne glede na škodljivo davčno konkurenco, načelo davčne konkurence med 27 državami članicami EU ostati nedotakljivo;
14. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.
