P6_TA(2007)0265
Družinsko življenje in študij
A6-0209/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2007 o regulativnem okviru za ukrepe usklajevanja družinskega življenja in študijskega časa za mlade ženske v Evropski uniji ( 2006/2276(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju členov 2, 3(2) in 141 Pogodbe ES,
–
ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, razglašene leta 2000 UL C 364, 18.12.2000, str. 1.
, zlasti členov 9 in 14 Listine o pravici do zasnovanja družine in pravici do izobraževanja,
–
ob upoštevanju zaključkov Evropskega sveta v Köbenhavnu 21. in 22. junija 1993, v Lizboni 23. in 24. marca 2000, v Stockholmu 23. in 24. marca 2001, v Barceloni 15. in 16. marca 2002 ter v Bruslju 20. in 21. marca 2003, 25. in 26. marca 2004, 22. in 23. marca 2005 ter 23. in 24. marca 2006 o Lizbonski strategiji za zaposlovanje in rast,
–
ob upoštevanju skupne izjave evropskih ministrov za izobraževanje z dne 19. junija 1999 v Bologni,
–
ob upoštevanju evropskega pakta za mlade, ki ga je sprejel Evropski svet dne 22. in 23. marca 2005,
–
ob upoštevanju skupne izjave Sveta in Komisije z dne 14. marca 2007 o storitvah otroškega varstva,
–
ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2005 o evropski politiki, ki zadeva mlade, z naslovom "Obravnava skrbi mladih v Evropi – izvajanje Evropskega pakta za mlade in spodbujanje dejavnega državljanstva" ( KOM(2005)0206 ), v katerem je predvideno zagotavljanje kakovostnega izobraževanja in usposabljanja za mlade, skupaj z boljšim usklajevanjem družinskega in poklicnega življenja,
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 10. januarja 2003 z naslovom "Učinkovite naložbe v izobraževanje in usposabljanje: nujnost za Evropo" ( KOM(2002)0779 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 5. februarja 2003 z naslovom "Vloga univerz v Evropi znanja" ( KOM(2003)0058 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 20. aprila 2005 z naslovom "Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k Lizbonski strategiji" ( KOM(2005)0152 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 1. junija 2005 z naslovom "Nediskriminacija in enake možnosti za vse – okvirna strategija" ( KOM(2005)0224 ),
–
ob upoštevanju Sklepa št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress UL L 315, 15.11.2006, str. 1.
,
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom "Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010" ( KOM(2006)0092 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije (Zelena knjiga) z dne 16. marca 2005 z naslovom "Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami" ( KOM(2005)0094 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom "Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost" ( KOM(2006)0571 ),
–
ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom "Prva etapa posvetovanja evropskih socialnih partnerjev o uskladitvi poklicnega, zasebnega in družinskega življenja" ( SEK(2006)1245 ),
–
ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/241/EGS z dne 31. marca 1992 o otroškem varstvu UL L 123, 8.5.1992, str. 16.
, v katerem je navedeno, da je treba te storitve nuditi staršem, ki se izobražujejo ali usposabljajo za dostop na trg dela,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2004 o uskladitvi poklicnega, družinskega in zasebnega življenja UL C 102 E, 28.4.2004, str. 492.
, resolucije z dne 9. marca 2005 o vmesnem pregledu Lizbonske strategije UL C 320 E, 15.12.2005, str. 164.
, resolucije z dne 16. januarja 2006 o prihodnosti Lizbonske strategije z vidika enakosti spolov UL C 287 E, 24.11.2006, str. 323.
in resolucije z dne 1. februarja 2007 o diskriminaciji žensk in deklet pri izobraževanju Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0021 .
,
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ( A6-0209/2007 ),
A.
ker izobraževanje in družina spadata med nacionalne pristojnosti in odgovornosti,
B.
ker je izobraževanje temeljna pravica za vse in nujen pogoj za rast posameznika in njegovo udeležbo v gospodarskem in družbenem življenju,
C.
ker je treba v izobraževalnem sistemu odpraviti ovire, ki otežujejo dejansko enakost med moškimi in ženskami, ter spodbujati popolno enakost med spoloma,
D.
ker je dostop do izobrazbe, vseživljenjskega učenja in kakovostnega usposabljanja bistven pogoj, da mladi moški in ženske pridobijo kvalifikacije, ki jih Evropa potrebuje, tako za vzpodbujanje zaposlovanja in rasti kot za medgeneracijsko solidarnost in obnavljanje prebivalstva,
E.
ker bi boljša uskladitev družinskega življenja in študijskega časa na vseh ravneh lahko omogočila učinkovitejšo izrabo potenciala mladih, zlasti mladih žensk, s čimer bi prispevali k družbi znanja, konkurenčnosti gospodarstva, socialni koheziji in prenovi evropske družbe, kar so vse cilji revidirane Lizbonske strategije,
F.
ker je prihodnost Evrope odvisna od njene sposobnosti ustvarjanja družbe, ki je naklonjena mladim, tako ženskam kot moškim; ker uresničevanje želje po starševstvu ali oskrbe odvisnih starejših oseb oziroma invalidov ne sme biti nezdružljivo z izbiro posameznika glede izobraževanja in poklica in ne sme ovirati začetka ali nadaljevanja študija oz. poklicne poti,
G.
ker je obstoj visokošolskega in poklicnega izobraževanja eden bistvenih pogojev za zagotovitev resničnega dostopa do trga dela in sredstvo za preprečitev revščine, ki prizadene zlasti ženske, ter za uskladitev ravni plače moških in žensk,
H.
ker je dostop do visokošolskega izobraževanja za dekleta in mlade ženske iz narodnih manjšin ali iz skupin priseljencev še posebej omejen in/ali ga pogosto zaznamuje diskriminacija in segregacija v šolah,
I.
ker podaljšanje trajanja študija
Francesco C
.Billari, Dimiter Philipov, Izobraževanje in prehod v materinstvo: primerjalna analiza Zahodne Evrope,
European Demographic Research Papers
, 2005.
, premalo vzpodbud za dosego popolne neodvisnosti in težji dostop do zaposlitve lahko povzročijo, da mladi odlašajo z odločitvijo o osnovanju družine,
J.
ker priložnosti, ki jih ponuja vseživljenjsko učenje, in daljše trajanje študija vodijo k dvigu povprečne starosti moških in žensk v obdobju študija in usposabljanja Poročilo EUROSTUDENT 2005, Družbeni in ekonomski pogoji življenja študentov v Evropi: povprečna starost študentov v Združenem kraljestvu je 28 let, 25,3 let v Avstriji, 24,6 let na Finskem, 24,2 let na Nizozemskem in 24,1 let na Irskem.
,
K.
ker daljša življenjska doba vpliva na medgeneracijske in družinske odnose tako, da je vedno več odvisnih oseb,
L.
ker je v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 12. oktobra 2006 o uskladitvi poklicnega, zasebnega in družinskega življenja zapisana ugotovitev, da se mora politika tega usklajevanja nanašati tudi na mlade, tako ženske kot moške, ki so še v sistemu visokošolskega izobraževanja,
M.
ker materialne težave in različne oblike diskriminacije pogosto otežujejo dostop do študija ali usposabljanja in njegovo nadaljevanje; ker so te težave še bolj poudarjene pri mladih ženskah in moških, ki poleg študija Poročilo EUROSTUDENT 2005, Družbeni in ekonomski pogoji življenja študentov v Evropi: na Nizozemskem dela 91 % vseh študentov, na Irskem 69 %, v Avstriji 67 %, v Nemčiji 66 % in na Finskem 65 %.
in usposabljanja prevzamejo družinske in včasih tudi delovne obveznosti,
N.
ker je sicer res, da države članice niso pristojne za poseganje v odločitve posameznikov, da sprejmejo družinske obveznosti, vendar bi morale glede na demografske spremembe, s katerimi se sooča EU, ustvariti družbeno in ekonomsko ugodno okolje za mlade starše in mlade, ki skrbijo za odvisne odrasle ali invalidne osebe,
O.
ker dejstvo, da ljudje pozneje osnujejo družino in imajo otroke, vpliva na demografske razmere v vsaki državi članici,
P.
ker statistični podatki kažejo, da Evropejci nimajo toliko otrok, kot bi si jih želeli imeti Sporočilo Komisije z dne 16. marca 2005 z naslovom "Zelena knjiga 'Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami'" ( KOM(2005)0094 ).
,
Q.
ker ženske, ki večinoma skrbijo za odvisne osebe Poročilo EUROSTUDENT 2005, Družbeni in ekonomski pogoji življenja študentov v Evropi: v Latviji je 13,8 % študentk z otrokom v primerjavi s 5,3 % študentov, na Irskem je to razmerje 12,1 % proti 10,4 %, v Avstriji pa 11,5 % proti 10 %.
, pogosteje kot moški ne začnejo študija, ga opustijo ali pa nikoli ne nadaljujejo, kar neizogibno vodi k dejanski diskriminaciji pri dostopu do in nadaljevanju študija in usposabljanja ter tudi k neenakosti med moškimi in ženskami v poklicnem življenju,
R.
ker v večini držav dejstvo, da nekdo med študijem dela, pomeni, da ni upravičen do socialne pomoči ali pa je le-ta manjša, in ker mu status študenta, zlasti če skrbi za odvisne družinske člane, občutno oteži pridobitev bančnih posojil,
S.
ker čedalje več oseb živi v drugačnih družinskih enotah, ki ne ustrezajo tradicionalni podobi jedrne družine, katere člani so oče, mati ter njuni skupni biološki otroci,
T.
ker družinske obveznosti pomenijo, da imajo posamezniki posebne potrebe na določenih področjih, zlasti glede stanovanja, varstva, oskrbe odvisnih oseb in prilagodljivosti pri udeležbi na predavanjih,
U.
ker se obravnava študentov in študentk z družinami razlikuje med državami ter med visokošolskimi zavodi in zavodi za poklicno izobraževanje, kar lahko ovira njihovo mobilnost in torej uresničitev njihovih izobraževalnih in poklicnih želja; ker v izobraževalnih sistemih in pri merilih dodeljevanja pomoči študentom njihove potrebe niso enakopravno upoštevane,
V.
ker je na voljo zelo malo nacionalnih ter evropskih statističnih podatkov in kazalcev, na podlagi katerih bi bilo mogoče ponazoriti življenjske razmere mladih z družinskimi obveznostmi v času študija ali usposabljanja,
1.
poudarja, da je izobraževanje oz. usposabljanje človekova pravica deklet in žensk ter bistven predpogoj, ki omogoča popolno uživanje vseh drugih socialnih, gospodarskih, kulturnih in političnih pravic;
2.
poudarja, da s priporočili v nadaljevanju odgovarja na skrbi mladih, ki želijo v času študija in usposabljanja sprejeti družinske obveznosti ali jih že imajo, bodisi zaradi starševstva bodisi zaradi nudenja oskrbe odvisnim starejšim ali invalidnim osebam;
3.
poudarja, da zaključki zgoraj navedene zelene knjige o demografiji kažejo, da je demografski primanjkljaj med drugim posledica kasnejšega zaključka različnih življenjskih obdobij kot v preteklosti (študij, delo, družina);
4.
pozdravlja ugotovitev Komisije, izraženo v zgoraj navedenem sporočilu z dne 12. oktobra 2006 o uskladitvi poklicnega, zasebnega in družinskega življenja, da mora politika za dosego boljšega usklajevanja upoštevati mlade ženske in moške, ki so še v sistemu visokošolskega izobraževanja, vendar obžaluje, da za to ni konkretnih predlogov;
5.
vzpodbuja Komisijo in države članice, naj uveljavljajo politiko, s katero bodo omogočile usklajevanje študija, usposabljanja in družinskega življenja ter podprle uravnoteženo prevzemanje družinskih obveznosti pri mladih brez kakršne koli diskriminacije in jim omogočile, da bi bil njihov prispevek k rasti in evropski konkurenčnosti čim večji; opozarja, da v izobraževalnem in raziskovalnem sektorju diplomo pridobi več žensk (59 %) kot moških, vendar se njihova prisotnost občutno zmanjšuje ob njihovem napredovanju: 43 % kandidatov za doktorski naziv je žensk, medtem ko jih je samo 15 % profesoric;
6.
vzpodbuja države članice, naj bolj upoštevajo položaj mladih žensk in moških, ki imajo poleg študija ali usposabljanja družinske obveznosti, in naj jim zlasti dajo na razpolago sredstva, ki so posebej prilagojena njihovim potrebam;
7.
glede na to, da za odvisne osebe ponavadi skrbijo ženske, kar otežuje njihov študij, spodbuja države članice, naj uvedejo socialne storitve za spodbujanje osebne samostojnosti ter za zagotovitev oskrbe oseb, ki so odvisne od drugih;
8.
vzpodbuja države članice, naj vzpostavijo cenovno dostopne storitve študentskega zavarovanja, predvsem socialno in zdravstveno zavarovanje, ki bi lahko vključevalo tudi osebe, ki so odvisne od študenta oziroma študentke;
9.
predlaga, da bi države članice in posojilodajalci poenostavili in olajšali pridobitev posojil pod ugodnimi pogoji za mlade moške in ženske, ki družinske obveznosti usklajujejo z obdobjem študija ali usposabljanja;
10.
poziva države članice, naj zmanjšajo ali odpravijo davke za mlade, tako moške kot ženske, ki imajo ob študiju in delu še družinske obveznosti ali skrbijo za odvisne osebe;
11.
vzpodbuja države članice, naj v partnerstvu z lokalnimi skupnostmi ter visokošolskimi zavodi in zavodi za poklicno izobraževanje sprejmejo potrebne ukrepe, da bi študenti, ki so tudi starši, lahko dobili stanovanja, prilagojena njihovim potrebam, ter da bi imeli na razpolago zadostno in ustrezno otroško varstvo pod enakimi pogoji kot zaposleni starši; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki jih na tem področju ponujajo skladi Skupnosti, zlasti Evropski socialni sklad;
12.
pozdravlja sklepe predsedstva Evropskega sveta v Barceloni z dne 15. in 16. marca 2002, ki je države članice izrecno pozval, naj do leta 2010 zagotovijo storitve otroškega varstva za vsaj 90 % otrok med 3. letom starosti in starostjo, ko postanejo šoloobvezni, ter za vsaj 33 % otrok pred 3. letom starosti; obžaluje, da države članice tega poziva še vedno niso ustrezno upoštevale;
13.
vzpodbuja visokošolske zavode in zavode za poklicno izobraževanje, naj v svojih prostorih omogočijo storitve otroškega varstva, in poziva države članice, naj takšne pobude podprejo; poudarja tudi, da imajo v procesu izobraževanja otrok in pri podpiranju staršev, ki hkrati študirajo in delajo, bistveno vlogo starejši člani družin (stari starši);
14.
poziva države članice, naj vsem študentom z otroki zagotovijo dostop do kakovostnih občinskih/javnih vrtcev po sprejemljivi ceni;
15.
poziva države članice, naj vsem študentom s starejšimi otroki zagotovijo dostop do kakovostnega podaljšanega bivanja po sprejemljivi ceni;
16.
poziva države članice, naj mlade, zlasti mlade ženske, razbremenijo odgovornosti oskrbe za odvisne osebe, da bodo lahko nadaljevale študij;
17.
poziva države članice, naj ob sodelovanju z visokošolskimi zavodi in zavodi za poklicno izobraževanje predlagajo bolj prilagodljivo organizacijo študija, na primer z večjo ponudbo izobraževanja na daljavo in možnostmi študija s skrajšanim časom ter s tem, da večjemu številu odraslih v okviru vseživljenjskega učenja omogočijo nadaljnje izobraževanje;
18.
vzpodbuja države članice ter visokošolske zavode in zavode za poklicno izobraževanje, naj bolje izkoristijo prilagodljive tehnike učenja, ki jih omogoča nova tehnologija, in naj jih dajo na razpolago vsem mladim v času študija in usposabljanja, zlasti tistim, ki imajo družinske obveznosti ali skrbijo za invalidne osebe;
19.
poziva države članice ter visokošolske zavode in zavode za poklicno izobraževanje, naj zagotovijo enako obravnavanje in nediskriminacijo nosečih študentk in mater majhnih otrok pri začetku študija, njegovem nadaljevanju in vrnitvi k njemu ter naj njihove potrebe posebej upoštevajo;
20.
poziva visokošolske zavode in zavode za poklicno izobraževanje, naj svoje učno osebje in ostale zaposlene osvestijo o posebnih potrebah študentov in študentk, ki skrbijo za druge osebe, ter naj po potrebi zanje vzpostavijo službe za pomoč in svetovanje, da bi jim olajšali začetek, nadaljevanje ali vrnitev k študiju v teh zavodih;
21.
poziva visokošolske zavode in zavode za poklicno izobraževanje, naj pri izračunu šolnine upoštevajo finančni položaj mladih, tako moških kot žensk, ki imajo družinske obveznosti, ter jih vzpodbuja, naj jim nudijo ustrezno pomoč;
22.
poziva države članice, naj vzpostavijo sistem podeljevanja nacionalnega "potrdila" za visokošolske zavode ali zavode za poklicno izobraževanje, ki nudijo možnosti za uskladitev študija in družinskega življenja, da se osebam z družinskimi obveznostmi olajša študij ali nadaljevanje študija in se jih k njemu spodbuja;
23.
vzpodbuja delodajalce, naj v skladu z družbeno odgovornostjo podjetij dodeljujejo študijske štipendije, do katerih bi lahko bili upravičeni tudi študenti oziroma študentke z družinskimi obveznostmi, s čimer bi spodbudili zaposlovanje mladih diplomantov;
24.
poziva države članice in socialne partnerje, naj spodbujajo in olajšajo vseživljenjsko učenje tako, da med drugim predvidijo tudi možnost starševskega ali materinskega dopusta oziroma dopusta iz osebnih razlogov za zakonito varstvo ali oskrbo starejših odvisnih ali invalidnih oseb ter bolj prilagodljive pogoje dela, zlasti z uporabo novih tehnologij; poleg tega države članice poziva, naj pri izračunu skupne delovne dobe žensk in moških ter izračunu pokojnine upoštevajo materinski ter starševski dopust v času študija, da se v celoti doseže cilj resnične enakosti spolov;
25.
poziva države članice, naj odpravijo omejitve glede dodatne zaposlitve oseb med študijem oziroma usposabljanjem ali starševskim dopustom, če znesek ne presega praga, ki ga določijo, pri čemer morajo imeti te osebe pravico do družinskih dodatkov, kar bi jim omogočilo, da lahko ostanejo v stiku s svojimi delodajalci in delo opravljajo na daljavo ter se jim tako olajša ponovna vključitev na trg dela ob koncu starševskega dopusta;
26.
opozarja, da za odvisne osebe večinoma skrbijo mlade ženske, zaradi česar pride do diskriminacije med moškimi in ženskami v izobraževanju in poklicnem življenju; poudarja temeljno načelo, da morajo moški prevzeti večjo odgovornost za gospodinjstvo, otroke in druge odvisne osebe, da bo lahko več mladih žensk uskladilo študij z materinstvom; poziva države članice, naj kot pomemben korak pri doseganju enakosti med moškimi in ženskami priznavajo pomen družinskega življenja ter spodbujajo vlogo očetov in boljšo delitev družinskih obveznosti tudi v času študija in po končanem študijskem programu;
27.
poziva države članice, naj finančno podporo družinam z otroki oblikujejo tako, da bodo spodbujale sodelovanje moških pri vzgoji otrok;
28.
priporoča Svetu, Komisiji in državam članicam, naj v okviru odprte metode usklajevanja ter na srečanjih ministrov za izobraževanje in socialne zadeve izmenjajo najboljše prakse na področju podpore študentom in študentkam z družinskimi obveznostmi ter naj upoštevajo inovativne pristope na tem področju, sprejete v nekaterih evropskih državah;
29.
priporoča državam članicam, naj vzpostavijo ukrepe, na podlagi katerih bodo olajšale dodelitev ali podaljšanje socialne pomoči študentom z otroki iz drugih držav članic;
30.
priporoča Komisiji in državam članicam, naj pri oblikovanju in izvajanju programov Skupnosti in nacionalnih programov na področju izobraževanja upoštevajo poseben položaj študentov in študentk z družinskimi obveznostmi, ter želi opozoriti, da je pomembno v te programe vključiti horizontalne ukrepe, namenjene uskladitvi študija in družinskega življenja;
zahteva, naj bodo izobraževalni sistemi prilagodljivi, da bi zagotovili, da lahko matere po porodniškem dopustu nadaljujejo s študijem in se vključijo vanj na stopnji, ki so jo dosegle pred dopustom;
31.
poziva države članice, naj glede na svoje nacionalne razmere presodijo, ali bi z reformo izobraževalnih sistemov za doseganje večje prožnosti in boljše organiziranosti časa za študij mladim omogočile, da bi prej vstopili v poklicno življenje ter uresničili svoje družinske načrte;
32.
vzpodbuja EUROSTAT in države članice, naj prilagodijo obstoječe kazalce za pridobitev podatkov, s katerimi bo mogoče na ravni držav članic in ravni EU ugotoviti, koliko je študentov in študentk z družinskimi obveznostmi, kakšne so njihove življenjske razmere ter v kakšni meri njihove družinske obveznosti vplivajo na odločitev, da opustijo študij, zlasti pri mladih ženskah;
33.
opozarja, da si mlade ženske manj prizadevajo za usklajevanje študija in materinstva tudi iz strahu, da ne bi bile pozneje v poklicnem življenju žrtve diskriminacije; zato poziva države članice, naj ukrepajo proti diskriminaciji mater s strani delodajalcev pri zaposlovanju in napredovanju;
34.
poziva znanstvene in akademske kroge, naj sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi bi ženskam in moškim z družinskimi obveznostmi zagotovili enak dostop do znanstvene in/ali raziskovalne kariere, s čimer se jih spodbuja k izbiri tovrstne poklicne poti in obdrži v znanstvenih krogih;
35.
poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za razvoj in razširjanje poklicnega usposabljanja za osebe z družinskimi obveznostmi in tiste iz ranljivih ali manjšinskih skupin, da se izognejo dolgotrajni brezposelnosti in da se jim zagotovi enak dostop do trga dela;
36.
priporoča državam članicam, da v skladu z značilnostmi svojih nacionalnih zdravstvenih sistemov pretehtajo pomembnost dostopa študentov, ki pričakujejo otroke ali jih imajo, do zdravstvenih storitev, in da ustvarijo potrebno infrastrukturo v tesnem sodelovanju z univerzami;
37.
trdi, da lahko načelo skupne starševske odgovornosti velja tudi za mlade ženske in moške, ki živijo skupaj v obliki zveze, ki ni uradna zakonska zveza in je specifična za vsako državo;
38.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
