9. 2. 2011 B7-0111/2011 PREDLOG RESOLUCIJE ob zaključku razprave o izjavi podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko
v skladu s členom 110(2) poslovnika
o pravni državi v Rusiji
Eva-Britt Svensson
,
Helmut Scholz
v imenu skupine GUE/NGL
PE459.643v02-00 B7‑0111/2011 Resolucija Evropskega parlamenta o pravni državi v Rusiji
Evropski parlament,
– ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji,
– ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusko federacijo, ki je začel veljati leta 1997 in je bil podaljšan do nadomestitve z novim sporazumom,
– ob upoštevanju tekočih pogajanj za novi sporazum, ki bo zagotovil nov celostni okvir za odnose med EU in Rusijo,
– ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic, Deklaracije ZN o pravicah in odgovornosti posameznikov, skupin in organov družbe za uveljavljanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin,
– ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,
A. ker organizacija Human Rights Watch v svojem svetovnem poročilu za leto 2011 navaja, da je Rusija pokazala vse večjo odprtost do mednarodnega sodelovanja na področju človekovih pravic, a da je splošno stanje človekovih pravic v tej državi še vedno zelo negativno; da retorične zaveze predsednika Dimitrija Medvedjeva glede človekovih pravic in pravne države niso bile podprte s konkretnimi ukrepi za spodbujanje civilne družbe; da je v letu 2010 prišlo do novih napadov na zagovornike človekovih pravic, storilci krutih umorov v letu poprej pa so ostali nekaznovani;
B. ker je tudi predsednik ruskega ustavnega sodišča Valerij Zorkin omenil, da resnična pravna ozaveščenost in spoštovanje zakona še nista del splošno sprejetega sistema vrednot tudi med številnimi javnimi ustanovami, kjer se pogosto meni, da mora biti interes države in državnih podjetij po definiciji pred interesi običajnih državljanov;
C. ker številni odmevni primeri, kot je drugo sojenje Mihailu Hodorkovskemu in Platonu Lebedjevu, obravnave zoper direktorje in odvetnike HSBC/Hermitage, raziskava umora Ane Politkovske, pregon Jurija Samodurovega ter razrešitev sodnika Kudeškina in drugih, vzbujajo skrb glede slabšanja stanja pravne države v Rusiji,
D. ker je Svet Evrope kritiziral dejstvo, da so sodniki žrtve vse večjega pritiska, namenjenega zagotovitvi obsodb v skoraj vseh primerih, ki jih tožilstvo pripelje pred sodišče; ker so odvetniki še vedno žrtve preiskav in zaplemb ter drugih oblik pritiska, ki so v nasprotju z rusko zakonodajo in standardi Sveta Evrope;
E. ker skoraj 30 % primerov, ki čakajo na obravnavo v Evropskem sodišču za človekove pravice, zadeva Rusijo, kar je veliko več kot za katero koli drugo državo; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice izreklo več kot 150 sodb, v katerih je Rusijo obtožilo hudih kršitev človekovih pravic v Čečeniji; ker Rusija še vedno plačuje zahtevano denarno odškodnino za žrtve, a ne izvaja ustrezno osrednjih delov sodb, zlasti kar zadeva opravljanje učinkovitih preiskav in kaznovanje storilcev;
F. ker je Rusija padla na 154. mesto (od 178) na seznamu držav organizacije Transparency International na področju zaznane korupcije javnih uradnikov (tudi policistov in sodnikov);
G. ker so kljub večkratnim izjavam Kremlja o pomembnosti normalnih delovnih pogojev za nevladne organizacije zagovorniki človekovih pravic še vedno izpostavljeni nadlegovanju in napadom, zlasti tisti, ki si prizadevajo za konec nekaznovanosti na severnem Kavkazu;
H. ker so nevladne organizacije in mediji še vedno ranljivi zaradi nenatančne protiekstremistične zakonodaje; ker so bile julija 2010 sprejete nove določbe zakona o zvezni varnostni službi, ki ji omogočajo izdajo opozoril posameznikom, organizacijam in medijskim hišam; ker opozorila od posameznikov ali organizacij zahtevajo prenehanje dejavnosti, za katere zvezna varnostna služba meni, da so dejansko ali potencialno ekstremistične;
I. ker je vse več primerov samovoljnega omejevanja pravice do svobode zbiranja, oblasti pa čedalje huje kaznujejo miroljubne demonstrante; ker je med letom 2010 policija še vedno, včasih tudi nasilno, razgnala javne shode v velikih mestih, ki so potekali na 31. dan vsakega meseca v podporo členu 31 ustave, ki zagotavlja svobodo zbiranja; ker se organizatorji demonstracij pogosto soočajo z nadlegovanjem in ustrahovanjem, ki ga izvajajo tudi uslužbenci organov pregona in člani provladnih organizacij;
J. ker se delavci migranti v Rusiji soočajo z zlorabami, ki vključujejo zaplembo potnih listov, zavrnitev pogodb, neplačilo zamujenih izplačil plače in nevarne delovne pogoje; ker zakonodajne spremembe, sprejete meseca maja, tuje delavce še tesneje vežejo na njihove delodajalce, kar lahko delavca odvrne od tega, da bi zapustil delodajalca, ki ga zlorablja; ker je to posebej zaskrbljujoče pri velikih gradbenih projektih, ki so nujni za organizacijo zimskih olimpijskih iger leta 2014 v Sočiju;
1. poudarja, da sta pravna država in spoštovanje človekovih pravic pomembna za stabilnost v tej regiji; meni, da si morata EU in Rusija, pa tudi vse druge države, dejavno prizadevati za zagotovitev teh načel vsem državljanom; vztraja, da je to pomembno merilo za razvoj odnosov med EU in Rusijo;
2. ponovno poudarja, da morajo biti demokracija in človekove pravice bistvo novega celostnega okvirnega sporazuma z Rusko federacijo, zlasti glede opredelitve in vključitve učinkovite in operativne klavzule o človekovih pravicah;
3. ponovno poziva k okrepitvi dialoga med EU in Rusijo o človekovih pravicah in pravni državi, Evropskemu parlamentu, ruski dumi, civilni družbi, nevladnim organizacijam in organizacijam za človekove pravice pa je treba omogočiti učinkovito sodelovanje v njem;
4. poudarja, da je za pravno državo in zaščito svobode posameznika bistvenega pomena zavarovati kazenskopravne sisteme po vsej Evropi pred politično motiviranim vmešavanjem; je resno zaskrbljen zaradi primerov, pri katerih Rusija ni zagotovila tega načela; poudarja, da se sklicevanja na navedeno edinstvenost zgodovinske zapuščine države, sodne običaje ali tradicije vodenja ne morejo uporabiti kot izgovor za neupoštevanje ali celo kršenje mednarodnih pravnih in demokratičnih pravil, človekovih pravic in človeškega dostojanstva;
5. izraža sočutje in solidarnost prijateljem in družinam vseh žrtev nedavnega bombnega napada na letališče Domodedovo v Moskvi ter drugih napadov na civilno prebivalstvo Ruske federacije; poudarja, da boj proti takšnim terorističnim dejanjem ne sme voditi v dodatno omejevanje temeljnih državljanskih pravic; je glede tega zelo zaskrbljen zaradi novega obsega ukrepov zvezne varnostne službe;
6. je zelo zaskrbljen ob ponovnem izbruhu nasilja in terorističnih dejanj v Ruski federaciji, zlasti na severnem Kavkazu; na eni strani poziva k zaustavitvi terorističnih dejanj, na drugi strani pa poziva ruske oblasti, naj naredijo konec splošno razširjenemu ozračju nekaznovanja kršitev človekovih pravic in nespoštovanja pravne države v tej regiji;
7. poziva Rusijo, naj v celoti spoštuje obveznosti, ki jih ima kot članica organizacije OVSE in Sveta Evrope, vključno s spoštovanjem svobode združevanja in pravice do mirnih demonstracij;
8. poziva ruske organe, naj naredijo konec splošno razširjenemu ozračju nekaznovanja nasilja nad zagovorniki človekovih pravic ter naj zaščitijo in zagotovijo njihovo telesno nedotakljivost v skladu z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi instrumenti o človekovih pravicah; predvsem poziva ruske organe, naj sprejmejo preventivne zaščitne ukrepe v zvezi z zagovorniki človekovih pravic, kot je sprožitev preiskave takoj, ko sta tožilec in pravosodni sistem obveščena, da so ogroženi;
9. zahteva, da v primeru obsodb Evropskega sodišča za človekove pravice zoper Rusko federacijo ruski organi ponovno začnejo preiskave in revidirajo pravni sistem, da bi preprečili nadaljnje kršitve mednarodnega prava;
10. naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, OVSE ter Svetu Evrope.
