Pregled dogodkov - Strasbourg, 21. do 24. april 2008
2008-04-17 - 12:58
Osrednja razprava aprilskega plenarnega zasedanja Evropskega parlamenta bo namenjena vrhu evropskih in latinskoameriških držav, ki bo sredi maja v Peruju. Poslance bo na slavnostnem delu seje v sredo opoldne med uradnim obiskom nagovoril slovenski predsednik Danilo Türk. Parlamentarci pa bodo med drugim sprejemali tudi uredbo o začetku delovanja satelitskega sistema Galileo, proračunski okvir za prihodnje leto in poročilo o darovanju ter presajanju človeških organov na območju Evropske unije.
Ponedeljek, 21. april Prva točka dnevnega reda bo namenjena proračunskemu okviru in prednostnim nalogam Komisije za leto 2009. Poslanci opozarjajo, da bo prihodnje leto zaradi volitev v Parlament in predvidene uveljavitve Lizbonske pogodbe prineslo spremembe v razmerjih ter delovanju evropskih institucij. Zahtevajo tudi večjo preglednost in jasnost proračuna, ki mora biti razumljiv tudi širši javnosti (poročilo HAUG).
V večernem delu zasedanja bodo poslanci med drugim obravnavali poročilo o političnih ukrepih na evropski ravni za darovanje in presajanje organov : odbor za javno zdravje vztraja, da morajo države članice s skupno zakonodajo izboljšati kakovost in varnost na tem področju ter spodbujajo izmenjavo najboljših praks in informiranje javnosti o razpoložljivosti darovanih organov. (poročilo ADAMOU).
Torek, 22. april Dopoldne bodo poslanci obravnavali letno poročilo Evropske investicijske banke za leto 2006: odbor za proračunski nadzor pozdravlja pozitivno oceno zunanje revizije banke in zahteva, da se ustanovi neodvisni regulatorni organ, ki bi omogočil spremljanje kakovosti finančnega položaja EIB (poročilo AUDY).
Pred opoldanskimi glasovanji se bo Parlament posvetil proračunskim razrešnicam evropskih institucij za leto 2006 (poročila JØRGENSEN, POMÉS RUIZ, LUNDGREN, MARTIN in STUBB). Popoldne bo na dnevnem redu predlog uredbe o evropskem satelitskem navigacijskem programu Galileo, ki je usklajen s Svetom in določa predvsem pravila za javno naročanje opreme in storitev v izvedbeni fazi projektov. Uvajanje sistema naj bi bilo končano do leta 2013, ko naj bi tudi začel delovati, vanj pa bo Unija vložila 3,4 milijarde evrov (poročilo BARSI-PATAKY).
Sledili bosta izjavi sveta in Komisije o aktualni temi, protestih po svetu zaradi rasti cen hrane.
Sreda, 23. april Osrednja razprava bo namenjena pripravam na vrh EU-Latinska Amerika, ki bo 16. maja v Limi, glavnem mestu Peruja. Na njem bo sodelovalo 60 predsednikov držav in vlad iz obeh regij, cilj pa je okrepitev strateškega partnerstva pri odpravi revščine ter zagotavljanju trajnostnega razvoja.
Opoldne bo evropske poslance med svojim prvim uradnim obiskom v Strasbourgu nagovoril predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk, ki se bo srečal tudi z voditelji političnih skupin in s predsednikom Parlamenta Hans-Gertom Pötteringom.
Med temami, o katerih bo Parlament glasoval v sredo, bosta tudi poročilo o napredku Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v letu 2007 pri vstopanju v EU (poročilo MEIJER) ter odgovor na Zeleno knjigo Komisije o vlogi civilne družbe v politiki na področju drog v Uniji (poročilo CATANIA).
Na popoldanskem delu zasedanja bodo parlamentarci razpravljali o razmerah v Burmi ter o evropski strategiji na področju biološke raznovrstnosti in biološke varnosti.
Četrtek, 24. april Dopoldanski del razprave bo namenjen predvsem Zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike (poročilo FERREIRA), opoldne pa bo Parlament sprejemal tudi besedila, o katerih je bila razprava zaključena že na prejšnjem zasedanju, kot je resolucija o strateška politika za leto 2009.
Popoldne se bo zasedanje zaključilo z razpravo o kršitvah človekovih pravic po svetu. Tokrat bo največ pozornosti namenjeno Zimbabveju in Čadu. 20080410BRI26349
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
Institucije
Predsednik Türk na zasedanju v Strasbourgu
2008-04-17 - 12:58
Predsednik Republike Slovenije Danilo Türk bo med obiskom Evropskega parlamenta v sredo opoldne nagovoril poslance na slavnostnem delu plenarnega zasedanja. Predsednikov obisk v Strasbourgu je prvi obisk institucije Evropske unije, odkar je decembra prevzel položaj. Med obiskom se bo Türk srečal z voditelji političnih skupin in s predsednikom Parlamenta Hans-Gertom Pötteringom, po nastopu v plenarni dvorani pa bosta imela predsednika tudi skupno konferenco za medije.
Slavnostna seja: Slovenija
Nagovor predsednika Republike Slovenije Danila Türka
Sreda, 23. april 2008 Spletna stran predsednika RS dr. Danila Türka
SL
1
LINK
http://www.up-rs.si/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Vrh EU - Latinska Amerika in Karibi
2008-04-17 - 12:58
Predstavnika Sveta EU in Komisije bosta evropskim poslancem v sredo dopoldne predstavila priprave na srečanje voditeljev evropskih in latinskoameriških ter karibskih držav, ki bo 16. maja v Limi, glavnem mestu Peruja. Vrh EU-LAC poteka vsaki dve leti, izmenično v evropski in latinskoameriški regiji, na tokratnem, 5. vrhu v Peruju pa bo sodelovalo 60 predsednikov držav in vlad iz obeh regij.
Cilj vrha je okrepitev strateškega partnerstva med regijama in bo obravnaval dve komponenti: socialno ("Revščina, neenakost in vključenost") ter okoljsko ("Trajnostni razvoj: okolje; podnebne spremembe; energija").
Po samem vrhu voditeljev držav in vlad bodo v Limi potekala še srečanja med vodilnimi predstavniki EU ter regionalnih organizacij kot so Andska skupnost, Cariforum in Mercosur, kakor tudi ločena srečanja EU-Čile, EU-Mehika in EU-Srednja Amerika.
Izjavi Sveta in Komisije: Vrh Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi
Sreda, 23. april 2008 5. vrh voditeljev držav in vlad EU ter Latinske Amerike in Karibov (uradna spletna stran v angleščini)
SL
1
LINK
http://www.vcumbrealcue.org/website/index.php?lang=en
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
Zunanji odnosi
Srečanje ministrske trojke EU za pravosodje in notranje zadeve ter ZDA
2008-04-17 - 12:58
Predstavnika Sveta in Komisije bosta Evropskemu parlamentu v sredo dopoldne predstavila tudi zaključke srečanja ministrske trojke EU za pravosodje in notranje zadeve z ameriškim pravosodnim ministrom Michael Mukaseyem in ministrom za domovinsko varnost Michael Chertoffom. Ministrsko srečanje je potekalo 13. marca na Brdu pri Kranju, predstavniki EU in ZDA pa so sklenili, da bodo nadaljevali razgovore o vprašanjih, povezanih z brezvizumskim režimom. Skupni cilj EU in ZDA je čimprej zagotoviti varno potovanje brez vizumov med državami članicami Unije in Združenimi državami. Postopek sklepanja memorandumov o soglasju in izvedbenih sporazumov naj bi potekal po dvotirnem pristopu: to pomeni, da bo razprava o zadevah, ki spadajo v nacionalno pristojnost, potekala z nacionalnimi organi držav članic, o zadevah, ki spadajo v pristojnost EU, pa bodo razpravljali z organi Unije.
Sogovorniki so se tudi dogovorili, da bodo ameriške oblasti EU sporočale nadaljnje podatke o izvajanju sistema elektronske avtorizacije potovanj (ESTA). Pogovori naj bi se zaključili do junija 2008, sistem pa se bo dosledno uporabljal v vseh državah članicah Unije in usklajeval s prihodnjim sistemom EU.
Izjavi Sveta in Komisije: Po sestanku ministrske trojke EU-ZDA z dne 12.-13. marca 2008
Sreda, 23. april 2008
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
Industrija
Galileo: začetek delovanja v letu 2013
2008-04-17 - 12:58
Evropski parlament bo v torek obravnaval predlog uredbe o nadaljevanju izvajanja dveh evropskih satelitskih navigacijskih programov EGNOS in Galileo. Nova zakonodaja določa predvsem pravila za javno naročanje opreme in storitev v izvedbeni fazi projektov, EU pa bo v Galileo investirala 3,4 milijarde evrov. Namen programov Galileo in EGNOS je vzpostaviti prvo globalno infrastrukturo za satelitsko navigacijo in določanje položaja, ki bo posebej prilagojena za civilne namene. Sistem bo popolnoma neodvisen od drugih satelitskih navigacijskih sistemov v svetu ter bo zagotavljal pet različnih storitev: odprto storitev, razširjanje komercialnih podatkov, varovanje življenj, vladno storitev ter iskanje in reševanje.
Program Galileo obsega faze opredelitve, razvoja, uvajanja in uporabe. Uvajalna faza se bo začela leta 2008 in končala leta 2013. Sistem bi moral začeti obratovati do leta 2013.
Proračun projekta
Skupni ocenjeni znesek stroškov obratovanja sistemov v obdobju 2007–2013 je glede na trenutne cene 3,4 milijarde evrov. V finančnem načrtu je bila že predvidena milijarda evrov, ki sta ji bili kasneje dodani še dve milijardi, iz sedmega okvirnega program za raziskave in razvoj pa bo v Galileo dodanih še 400 milijonov evrov.
Upravljanje programa in varnostne zahteve
Za izvajanje bosta odgovorna Komisija in nadzorni organ za evropske programe globalnega satelitskega navigacijska sistema (GSA). Komisija bo določila vse varnostne zahteve, za varovanje tajnih podatkov pa bodo veljala enaka pravila, kot veljajo sicer za varovanje industrijskih tajnosti v Euratomu. Če bi obratovanje sistemov vplivalo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic, je predvideno delovanje v okviru skupne zunanje in varnostne politike.
Naloge nadzornega organa
GSA bo zagotavljala varnostno akreditacijo, obratovanje varnostnega centra za Galileo in prispevala k pripravam na trženje sistemov, vključno s potrebno tržno analizo.
Komisija bo morala ob tem zagotoviti, da bosta varstvo osebnih podatkov in zasebnosti zajamčena in vključena v tehnične strukture sistemov.
Javna naročila
Pri oddaji javnih naročil za uvajalno fazo sistema bodo javna naročila za infrastrukturo ločena v šest glavnih delovnih sklopov (upravljanje sistemov, dokončanje operativne zemeljske infrastrukture, dokončanje nadzorne zemeljske infrastrukture, sateliti, nosilne rakete in operativne dejavnosti). To ne izključuje možnosti večjega števila istočasnih postopkov oddaje javnih naročil za posamezne delovne sklope, tudi za satelite;
Za šest glavnih delovnih sklopov se bo uporabil en sam postopka, na katerem se bo lahko posamezni ponudnik potegoval za vlogo glavnega pogodbenika največ dveh od šestih sklopov. Za najmanj 40 odstotkov skupne vrednosti pa bo treba skleniti podizvajalske pogodbe s podjetji, ki ne bodo povezana z glavnim pogodbenikom za enega delovnih sklopov.
Zagotavljanje kakovostnih storitev
Potem, ko bo v program investirala 3,4 milijarde evrov, bo Evropska unija je lastnik vseh opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ustvarjenih ali razvitih v okviru programov, zato se bodo v ta namen s tretjimi stranmi sklenili sporazumi, po potrebi ob upoštevanju obstoječih lastniških pravic.
Komisija mora Parlamentu in Svetu v letu 2010 poleg vmesnega pregleda predloži tudi ustrezen predlog za financiranje načrtovanja programov z začetkom leta 2014, , vključno z obveznostmi za fazo uporabe in cilje za cenovno politiko, s katerimi bi potrošniku zagotovili visokokakovostne storitve po poštenih cenah. Pripraviti bo morala tudi mehanizem delitve prihodkov z utemeljeno študijo prednosti in pomanjkljivosti uporabe koncesijskih pogodb ali javnih naročil za storitve.
Sedež programa
Odločitev o sedežu še ni sprejeta, Center za varnost življenja (v Madridu) pa se bo lahko odločil za preoblikovanje v popolnoma usposobljen in enakovreden nadzorni center satelitskega sistema Galileo, vendar ne z dodatnimi evropskimi sredstvi.
Center bo do konca leta 2013 lahko v celoti operativen kot nadzorni center satelitskega sistema Galileo, pod pogojem, da bo sposoben izpolnjevati vse potrebne zahteve, ki veljajo za vse centre. Trenutno delujeta dva centra, centrov v Oberpfaffenhofnu (Nemčija) in Fucinu (Italija).
Poročilo: Etelka Barsi-Pataky ( A6-0144/2008 ) - Nadaljevanje izvajanja evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo)
Postopek soodločanja
Razprava: torek, 22. april 2008
Glasovanje: sreda, 23. april 2008 Poročilo: Etelka Barsi-Pataky - Nadaljevanje izvajanja evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo)
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0144 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0144 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Proračunski okvir in prednostne naloge za leto 2009
2008-04-17 - 12:58
Odbor za proračunski nadzor v svojem poročilu o prednostnih nalogah evropskega proračuna za prihodnje leto poudarja pomen načela dobre priprave proračuna in opominja, da sta učinkovita poraba sredstev in usmerjenost v rezultate še vedno med njegovimi cilji. Dokument se zavzema tudi za preglednost ter usklajenost zakonodajnih prednostnih nalog in proračunskih odločitev. Poročilo, ki ga je pripravila Jutta HAUG (PES, DE), opozarja, da bodo z Lizbonsko pogodbo, ki naj bi začela veljati leta 2009, pomembna politična področja prestavljena iz medvladne sfere v okvir Unije, ki bo tako dobila nove pristojnosti, kar bo pomembno vplivalo na evropski proračun.
Evropski parlament, Svet in Komisija bi se zato morali dogovoriti o spremembah ustreznih proračunskih in zakonodajnih instrumentov ter o novih pravilih, ki bodo zagotovila nemoten potek proračunskega postopka ob upoštevanju novega ravnotežja med tremi institucijami. Načelo dobre priprave proračuna, učinkovita poraba sredstev in usmerjenost v rezultate pa morajo ostati med njegovimi cilji.
Solidarnost z regijami
Odbor poudarja, da mora načelo solidarnosti ostati eno od vodilnih načel Evropske unije in da je solidarnost z regijami izjemno pomembna, zato jo je treba izraziti s potrebnim financiranjem. Poslanci se zavezujejo, da bodo skrbno spremljal, kako se razvijajo regije in obenem opozarjajo na neporavnana plačila na tem področju, ki bi utegnila kmalu povzročiti proračunske zaplete.
Upoštevanje novih političnih prednostnih nalog
Za soočanje s prihodnjimi resničnimi izzivi Evropske unije in njenih državljanov je potreben prožen pristop, zato je treba zagotoviti preglednost proračuna ter uskladiti zakonodajne prednostne naloge in proračunske odločitve.
Komisija je v sporočilu o letni strategiji politik za leto 2009 predstavila svoje politične prednostne naloge z jasnim poudarkom na rasti in zaposlovanju, podnebnih spremembah in trajnostni Evropi. Odbor opozarja, da bi morale biti te politične naloge podprte tudi z novimi proračunskimi prioritetami, vendar pa razpoložljive rezerve znotraj večletnega finančnega okvira omejujejo manevrski prostor za njihovo financiranje, saj bi lahko bilo s tem ogroženo uresničevanje prejšnjih prednostnih nalog.
Preglednost in jasnost
Po mnenju poslancev je jasna in pregledna predstavitev proračuna Evropske unije nujna tudi zaradi obveščanja evropskih državljanov o načinu porabe skupnih sredstev.
Resda naj bi se z oblikovanjem proračuna po dejavnostih zagotovila zagotoviti usklajenost finančnih in človeških virov s političnimi cilji, vendar pa je ob tem vse težje razlikovati med odhodki za poslovanje in upravnimi odhodki Komisije. Precejšen znesek odhodkov, ki so v resnici upravni, je namreč financiran iz sredstev za poslovanje.
Poročilo: Jutta Haug ( A6-0084/2008 ) - Proračunsko leto 2009 - oddelek III Komisija: proračunski okvir in prednostne naloge za leto 2009
Proračunski postopek
Razprava: ponedeljek, 21. april 2008 Poročilo: Jutta Haug - Proračunsko leto 2009 - oddelek III Komisija: proračunski okvir in prednostne naloge za leto 2009
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0084 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0084 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
Proračun
Razrešnice poračuna za leto 2006
2008-04-17 - 12:58
V torek bo Parlament obravnaval in sprejemal razrešnice proračuna za leto 2006 za 30 ustanov Evropske unije, med katerimi je največji porabnik Komisija. Odbor za proračunski nadzor pozdravlja napredek, ki ga je Komisija dosegla pri učinkovitejši porabe sredstev, vendar pa obenem obžaluje tihi pristanek Komisije na kolektivno neodgovornost večine držav članic glede finančnega poslovodenja Unije. Poslanci ugotavljajo, da je bil v letu 2006 dosežen bistven napredek pri upravljanju sredstev skupne kmetijske politike, zlasti zahvaljujoč delovanju integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS). Hkrati pa odbor obžaluje, ker se kontrole in preverjanja v okviru IAKS-a še vedno ne izvršujejo učinkovito.
"Kolektivna neodgovornost" držav članic
Poslanci očitajo Komisiji, da je dala tihi pristanek h kolektivni neodgovornost držav članic glede finančnega poslovodenja Evropske unije. Izjema so bile le Danska, Švedska, Nizozemska in Velika Britanija.
Komisija namreč še ni izpolnila zahtev Parlamenta ob razrešnici za proračunsko leto 2005. Do konca letošnjega leta pa mora tudi pripraviti predlog izjave o nacionalnem upravljanju, ki bi zajela vsa evropska sredstva v okviru deljenega upravljanja.
V okvir deljenega upravljanja sodi več kot 80 odstotkov splošnega proračuna EU, po mnenju poslancev pa Komisija vanje nima celotnega vpogleda. Obenem kakovost letnih poročil o dejavnostih niha, kar je posledica tako nezadostnega nadzora s strani Komisije, kakor tudi pomanjkanja konkretnih rešitev in odgovornosti na ravni držav članic.
Odbor je zaskrbljen, ker večina članic nasprotuje uvedbi nacionalnih izjav in poziva Komisijo, naj predstavi morebitne prednosti glede kontrolnih odnosov s štirimi državami, ki so jih že uvedle.
Strukturne politike: nujnost večjega nadzora
V letu 2006 je evropsko financiranje strukturnih politik znašalo 32,4 milijarde evrov. leto kasneje pa je ta znesek brez upoštevanja sofinanciranja držav članic narasel na 46,4 milijarde.
Odbor pozdravlja zavezo Komisije, da bo popravila vse posamezne napake iz letnega poročila Računskega sodišča in popravke resnih kršitev pri postopkih javnih naročil. Omenjeno poročilo namreč navaja, da je delež povračil v primeru, na katerega je vplivala napaka, 44 odstotkov, vsaj še 12 odstotkov skupnega zneska povračil za strukturne politike pa ne bi smelo biti povrnjenih. Tudi zato bi morala Komisija predhodno preveriti, ali so v vseh državah članicah vzpostavljeni nadzorni in kontrolni sistemi za obdobje 2007 –2013.
Parlamentarci še pričakujejo od Komisije, da bo sprožila postopek za ugotavljanje kršitev zoper tiste države članice, ki niso izpolnile svojih dolžnosti iz uredb o strukturnih skladih, finančne uredbe ter medinstitucionalnega sporazuma. Gre zlasti za države, ki ne posredujejo poročil o izterjatvah in finančnih popravkih ali letnih povzetkov v skladu s smernicami in tiste, ki posredujejo neprimerne letne povzetke.
Medijska izpostavljenost
Poslanci v odboru še obžalujejo tako nejasnost glede zakonitosti, kakor tudi dejstvo, da bo na medije vplivalo poročanje Računskega sodišča o sredstvih EU, ki so jih prejeli nekateri novi upravičenci (na primer železniške družbe, jahalni klubi, golf klubi in mestni sveti).
S pravnega vidika gre za razpravo o pravilih za upravičenost do sredstev, ki so jih ti prejemniki sicer izpolnjujejo. Poslanci ob tem poudarjajo, da je Parlament v preteklosti vseeno podpiral Računsko sodišče, in ga bo podpiral tudi v prihodnje, ko v svojih posebnih poročilih opominja na učinkovitost in uspešnost.
Skupna razprava - Proračunske razrešnice
Poročilo: Dan Jørgensen - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, oddelek III, Komisija ( A6-0109/2008 )
Poročilo: José Javier Pomés Ruiz - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Evropski parlament ( A6-0091/2008 )
Poročila: Nils Lundgren - Razrešnice 2006: splošni proračun EU, Svet ( A6-0096/2008 ), Sodišče Evropskih skupnosti ( A6-0097/2008 ), Računsko sodišče ( A6-0093/2008 ), Ekonomsko-socialni odbor ( A6-0098/2008 ), Odbor regij ( A6-0095/2008 ), Evropski varuh človekovih pravic ( A6-0092/2008 ), Evropski nadzornik za varstvo podatkov ( A6-0094/2008 )
Poročila: Hans-Peter Martin - Razrešnice 2006: Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ( A6-0111/2008 ), Evropska fundacija za usposabljanje ( A6-0114/2008 ), Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) ( A6-0110/2008 ), Prevajalski center za organe Evropske unije ( A6-0124/2008 ), Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni ( A6-0117/2008 ), Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami ( A6-0116/2008 ), Evropska agencija za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) ( A6-0113/2008 ), Evropska agencija za obnovo ( A6-0112/2008 ), Evropska agencija za okolje ( A6-0122/2008 ), Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu ( A6-0128/2008 ), Evropska agencija za zdravila ( A6-0125/2008 ), Evropska agencija za varno hrano ( A6-0120/2008 ), Evropska agencija za pomorsko varnost ( A6-0115/2008 ), Evropska agencija za varnost v letalstvu ( A6-0118/2008 ), Evropska železniška agencija ( A6-0123/2008 ), Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) ( A6-0119/2008 ), Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) ( A6-0126/2008 ), EUROJUST ( A6-0129/2008 ), Evropska policijska akademija (CEPOL) ( A6-0121/2008 ), Evropski nadzorni organ za GNSS ( A6-0127/2008 )
Poročilo: Alexander Stubb ( A6-106/2008 ) - Razrešnica 2006: 6., 7., 8. in 9. Evropski sklad za razvoj (ESR)
Razprava: torek, 22. april 2008 Poročilo: Dan Jørgensen - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, oddelek III, Komisija Poročilo: José Javier Pomés Ruiz - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Evropski parlament Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Svet Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Sodišče Evropskih skupnosti Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Računsko sodišče Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Ekonomsko-socialni odbor Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Odbor regij Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Evropski varuh človekovih pravic Poročilo: Nils Lundgren - Razrešnica 2006: splošni proračun EU, Evropski nadzornik za varstvo podatkov Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska fundacija za usposabljanje Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP) Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Prevajalski center za organe Evropske unije Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006:Evropska agencija za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za obnovo Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za okolje Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za zdravila Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za varno hrano Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za pomorsko varnost Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za varnost v letalstvu Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska železniška agencija Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica za leto 2006: Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: EUROJUST Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica 2006: Evropska policijska akademija (CEPOL) Poročilo: Alexander Stubb - Razrešnica 2006: 6., 7., 8. in 9. Evropski sklad za razvoj (ESR) Poročilo: Hans-Peter Martin - Razrešnica za leto 2006: Evropski nadzorni organ za GNSS
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0109 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0091 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0096 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0093 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0095 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0092 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0094 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0111 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0114 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0110 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0124 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0117 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0116 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0113 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0112 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0122 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0128 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0125 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0120 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0115 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0118 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0123 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0119 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0126 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0129 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0121 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0127 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0106 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0109 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0091 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0096 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0097 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0093 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0098 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0095 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0092 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0094 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0111 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0114 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0110 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0124 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0117 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0116 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0113 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0112 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0122 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0128 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0125 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0120 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0115 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0118 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0123 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0119 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0126 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0129 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0121 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0106 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0127 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
Nadzor proračuna
Delovanje Evropske investicijske banke v letu 2006
2008-04-17 - 12:58
Evropski parlament od leta 1999 redno podaja svoje mnenje glede letnih poročil o dejavnostih Evropske investicijske banke (EIB). Tokratno obravnava poročilo za leto 2006 in med drugim pozdravlja pozitivno oceno zunanje revizije banke, odbor za proračunski nadzor pa tudi zahteva, da se ustanovi neodvisni regulatorni organ, ki bi omogočil spremljanje kakovosti finančnega položaja EIB. Poročilo, ki ga je pripravil poslanec Jean-Pierre AUDY (EPP-ED, FR), sicer nima zakonodajnega namena, ampak želi izraziti mnenje predstavnikov evropskih državljanov v trenutku, ko se Evropska unija sooča z zahtevo po doseganju rezultatov v prid samih državljanov, ki pogosto, ne da bi to tudi vedeli, koristijo storitve EIB.
Evropska investicijska banka, ki je bila ustanovljena z rimsko pogodbo, praznuje leta 2008 petdeset let obstoja. Njeni člani so države članice Evropske unije, njihovi finančni ministri pa sestavljajo svet guvernerjev. Naloga banke je, da prispeva k uravnoteženemu in nemotenemu razvoju skupnega trga, pri čemer ima dostop do trga kapitala in uporablja lastna sredstva. Je instrument Unije, vendar se njene pristojnosti izvajajo na medvladni ravni.
Proračunski nadzor
Glede nadzornih mehanizmov ima EIB na voljo službo za notranjo kontrolo, zunanjo kontrolo pa izvajata revizijska družba in revizijska komisija. Poleg tega upravljanje banke ocenjujejo tudi agencije, ki podeljujejo oceno za najvišjo kreditno sposobnost (AAA). Poročevalec meni, da je čas za uvedbo dejanskega bančnega nadzora.
Odbor za proračunski nadzor predlaga, da se ustanovi neodvisni regulatorni organ, ki bi omogočil spremljanje kakovosti finančnega položaja EIB, natančno merjenje rezultatov in upoštevanje pravil dobrega poklicnega ravnanja. Predvidijo naj se različne rešitve, pri čemer odbor predlaga na primer vključitev odbora evropskih bančnih nadzornikov, vključitev nacionalnega regulatorja ali vključitev nacionalnih regulatorjev po sistemu letne rotacije.
Računovodski standardi
Poslanci čestitajo EIB za prizadevanja pri uvajanju računovodskih standardov MSRP (oziroma mednarodnih standardov računovodskega poročanja) v svoje konsolidirane računovodske izkaze, kakor tudi v izkaz Evropskega investicijskega sklada, ki je v proračunskem letu 2006 prvič uporabil računovodske standarde. Odbor pa se strinja, da banki ni treba pospešiti izvajanja računovodskih standardov MSRP za zakonske računovodske izkaze, dokler na tem področju širokega soglasja v državah članicah
Glede uporabe sporazuma Basel II (pravila za EIB sicer ne veljajo - njihova uporaba je prostovoljna) odbor želi, da bi lahko banka glede na lastna sredstva (tj. 33,5 milijarde evrov) dokazala sposobnost za izvajanje svojega poslanstva, ter da bi ohranila oceno za najvišjo kreditno sposobnost (AAA).
Znesek vpisanega kapitala banke je 31. decembra 2006 znašal 163,7 milijarde evrov, od tega so države članice vplačale 8,2 milijarde evrov. Statut EIB predvideva, da celotni znesek posojil in jamstev, ki jih dodeli banka, ne sme presegati 250 odstotkov vpisanega kapitala.
Strategija in cilji
Odbor pozdravlja usmeritve nove strategije EIB za obdobje 2007–2009, ki vključuje okrepitev dodane vrednosti, postopno povečanje sprejemanja tveganja, med drugim v okviru dejavnosti v korist malih in srednjih podjetij ter lokalnih skupnosti, pa tudi uporabo novih finančnih instrumentov in pospešitev sodelovanja s Komisijo.
Nove strateške prednostne naloge zajemajo tudi spodbujanje varne, konkurenčne in trajnostne energije, vključno z nadomestnimi in obnovljivimi viri energije. Poslanci ob tem pozivajo k razvoju okolju prijaznih meril za financiranje, ki so v skladu s strateškimi cilji Evropske unije za zmanjšanje izpusta toplogrednih plinov.
Financiranje infrastrukturnih projektov
Glede financiranja evropskih infrastruktur, ki bi glede na oceno interne študije Evropskega parlamenta zahtevalo najmanj znesek v višini 600 milijard EUR, poročevalec predlaga, da se razmisli o vlogi Evropske unije na področju naložb in se to nalogo zaupa EIB. Čezmejne infrastrukture, ki omogočajo medsebojno povezanost nacionalnih mrež, so namreč bistven element za razvoj tržnega gospodarstva, usmerjenega v socialno kohezijo, zato mora financiranje vseevropskih omrežij ostati prednostna naloga EIB.
Financiranja, ki jih izvajajo države članice in Unija, bi morale biti dodatek k zasebnemu kapitalu in ne konkurenca, saj še zdaleč ne morejo zadovoljiti vseh potreb. Glede na obseg naložb v infrastrukturo (avtoceste, letališča, pristanišča, železniška omrežja za visoke hitrosti in za prevoz blaga, plovne poti, informacijsko-komunikacijske tehnologije, vesolje, zdravstvena politika, proizvodnja in omrežja s pitno vodo, raziskave in razvoj itd.), ki jih potrebuje Unija pri pospeševanju svetovne gospodarske in socialne konkurence in ob upoštevanju okoljskih ciljev, je vloga EIB ključnega pomena.
Komisija bi morala, ob upoštevanju kakovosti človeških virov EIB, njene nevpletenosti in njenih izkušenj na področju financiranja obsežnih infrastruktur, banki zaupati izvajanje strateške presoje glede financiranja infrastruktur ob upoštevanju uravnoteženega regionalnega razvoja. Možnosti na razpolago so: subvencije, sprostitve zneskov, ki so jih članice vpisale za kapital EIB, posojila, inovativni instrumenti, finančni inženiring, prilagojen dolgoročnim projektom, ki nimajo takojšnjega donosa, razvoj jamstvenih sistemov, finančni konzorciji, javno-zasebna partnerstva itd.
Pomoč malim in srednje velikim podjetjem (MSP)
Glede pomoči za MSP pa odbor poudarja kakovost programov, ki jih izvaja Evropski investicijski sklad. Poslanci ob tem opozarjajo EIB, da projekti prepogosto propadejo zaradi slabo vzpostavljenih finančnih mehanizmov: informacije, tehnična pomoč in bližina so merila, ki jih banka lahko še izboljša.
Nazadnje pa odbor pozdravlja pomembno vlogo EIB v razvojni kot tudi sosedski politiki Evropske unije in banko poziva, da v regijah v razvoju zagotavlja učinkovito pomoč, izboljšuje vzajemno odgovornost in sprejme merljive kazalnike razvoja. Poslanci banko še spodbujajo, da nadaljuje svojo politiko razpršenih izdaj v različnih svetovnih valutah, vključno z valutami držav v razvoju, medtem ko istočasno nadaljuje politiko kritja valutnih tveganj.
Poročilo: Jean-Pierre Audy ( A6-0079/2008 ) - Letno poročilo Evropske investicijske banke za leto 2006
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: torek, 22. april 2008, v prisotnosti g. Maystadta, predsednika EIB Poročilo: Jean-Pierre Audy - Letno poročilo Evropske investicijske banke za leto 2006
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0079 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0079 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Javna predstavitev o "zločinih genocida, zločinih proti človeštvu in vojnih zločinih, za katere so odgovorni totalitarni režimi"
2008-04-17 - 12:58
Predstavniki Komisije bodo Evropski parlament seznanili z javno predstavitvijo o zločinih totalitarnih režimov, ki je 8. aprila potekala v Bruslju in sta jo skupaj pripravila Evropska komisija in slovensko predsedstvo Sveta EU. Predstavitev je obravnavala priznavanje zločinov in spravo ter odprla štiri tematska vprašanja: kako izboljšati poznavanje totalitarnih zločinov, kako spodbuditi zavedanje javnosti o njih, kateri so pozitivni zaključki dosedanjih primerov in kako doseči spravo.
Glavna cilja predstavitve sta bila izboljšanje poznavanja teh zapletenih vprašanj ter izmenjava mnenj med neodvisnimi strokovnjaki, predstavniki državnih inštitutov in nevladnih organizacij, ki se ukvarjajo z njimi.
Dogodek je bil odgovor na poziv Sveta EU iz aprila lani o tovrstni razpravi. Takrat pa je Svet tudi pozval Komisijo, naj "v dveh letih po začetku veljavnosti Okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji preuči, ali so potrebni dodatni instrumenti, ki bi zajemali javno opravičevanje, zanikanje ali grobo zmanjševanje pomena genocida, zločinov proti človeštvu in vojnih zločinov, usmerjenih proti skupini ljudi, ki ni opredeljena glede na raso, barvo kože, vero, poreklo ali nacionalno ali etnično pripadnost, temveč glede na drugo merilo, kot je socialni status ali politično prepričanje".
Evropski parlament je resolucijo o predlogu sklepa sprejel novembra 2007.
Izjava Komisije - Javna predstavitev o "zločinih genocida, zločinih proti človeštvu in vojnih zločinih, za katere so odgovorni totalitarni režimi", ki jo namerava predstaviti Komisija
Ponedeljek, 21. april 2008 Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije v skladu s kazenskim pravom
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0552 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Pospešitev sodelovanja v boju proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu
2008-04-17 - 12:58
Nemčija se v pobudi za spremembe Prümske pogodbe zavzema za vključenost dokumenta v sestavni del evropske zakonodaje in se zavzema za spremenjena določila o zaščiti osebnih podatkov. Prümska pogodba je začela veljati leta 2005 kot sporazum med Avstrijo, Belgijo, Francijo, Luksemburgom, Nemčijo in Španijo za pospešitev čezmejnega sodelovanja pri zatiranju terorizma, kriminala in nezakonitega priseljevanja.
Poročilo, ki ga je pripravila Barbara DÜHRKOP DÜHRKOP (PES, ES), se nanaša na predlog Nemčije, da je treba bolje opredeliti predvsem tiste dele pogodbe, ki se nanašajo na zaščito osebnih podatkov. Evropski parlament ima pri sprejemanju sklepa Sveta EU pristojnost posvetovanja.
Večja zaščita osebnih podatkov
Sprememba predvideva zagotavljanje visoke, usklajene in ustrezne zaščite osebnih podatkov, ki bo upoštevala tako pravice državljanov kot tudi učinkovitost izvrševanja ukrepov v območju svobode, varnosti in pravice. Osnutek okvirnega sklepa o varstvu osebnih podatkov v okviru tretjega stebra Unije bi se zato moral uporabljati kot temeljni in splošni zakon (lex generalis), hkrati pa dopuščati uporabo posebnih dodatnih jamstev in strožjih standardov, določenih v prümski pobudi Sveta.
Pobuda se zavzema tudi za večjo vlogo evropskega nadzornika pri dajanju mnenj o tistih izvedbenih ukrepih, ki bi vplivali na obdelavo osebnih podatkov. Državam članicam sicer nadzornika ni treba zaprositi za mnenje, vendar pa je posvetovanje z njim priporočljivo.
Prümska pogodba tudi ne vsebuje jasne opredelitve pojma "osebni podatek", zato bi moral izvedbeni del določiti, da gre za pomeni informacijo, ki se nanaša na fizično osebo, ki je bila identificirana ali jo je mogoče identificirati. Postopek identifikacije je mogoče opraviti zlasti s pomočjo identifikacijske številke ali enega ali več dejavnikov, značilnih za posameznikovo fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto.
Previdnost pri izmenjavi podatkov o DNK
Spremembe se nanašajo tudi na večjo previdnost pri izmenjavi podatkov o DNK. Pobuda tako določa, da se ne sme izmenjevati profilov DNK nedolžnih oseb in njihovih daktiloskopskih podatkov. Podatki o osebah, ki so bile oproščene ali je bila zoper njih obtožba umaknjena, se lahko izmenjajo le, če je zbirka podatkov natančno omejena in če je kategorija podatkov, ki so predmet preiskave, jasno opredeljena z nacionalno zakonodajo.
Pri izmenjavi podatkov ocena rezultatov ne bi smela zadevati le tehničnih in administrativnih vidikov izmenjave, pač pa bi morala vključevati tudi presojo posledic, ki jih povzročajo velike razlike v merilih za zbiranje podatkov o DNK ter tehnikah njihovega zbiranja v državah članicah. Pri oceni bi morali obravnavati tudi sorazmernost in učinkovitost, saj je treba z rezultati dokazati dodano vrednost te obsežne širitve čezmejne izmenjave podatkov.
Poročilo: Bárbara Dührkop Dührkop ( A6-0099/2008 ) - Čezmejno sodelovanje na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu
Postopek posvetovanja
Razprava: ponedeljek, 21. april 2008 Poročilo: Bárbara Dührkop Dührkop - Čezmejno sodelovanje na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0099 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
Pravosodje in notranje zadeve
Vloga civilne družbe pri reševanju problematike drog
2008-04-17 - 12:58
Odbor za državljanske svoboščine v svojem poročilu o Zeleni knjigi o vlogi civilne družbe v politiki na področju drog v EU priznava ključno vlogo elementov civilne družbe pri reševanju te problematike. Nacionalne strategije je treba obravnavati v širšem okviru in zagotoviti izmenjavo informacij, poslanci pa se zavzemajo tudi za učinkovitejšo pomoč ženskim odvisnicam, ki se težje odločajo za zdravljenje kot moški odvisniki. Dokument, ki ga je predstavil poslanec Giusto Catania (GUE/NGL, IT), poudarja, da ima civilna družba ključno vlogo tako pri oblikovanju, izvajanju, vrednotenju, kot tudi spremljanju politik na področju drog. Velik pomen civilnih pobud se kaže predvsem v inovativnih praksah ter v možnosti izmenjave informacij in izkušenj.
Prednostni cilj strategije EU na področju boja proti drogam je v obdobju 2005-2012 usmerjen v zagotavljanje točnih informacij in krepitvi vloge civilne družbe v zvezi z drogami. Ker so droge med perečimi evropskimi problemi, Zelena knjiga Komisije predvideva širše, nadnacionalno povezovanje pri njegovem reševanju. Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve pa v svojem priporočilu zahteva aktivnejšo vlogo civilne družbe v tem procesu.
Ustanovitev foruma civilne družbe o drogah
Forum je prvi korak pri konstruktivnem vključevanju evropskih civilno družbenih organizacij v izvajanje politike za preprečevanje uporabe drog in boj proti drogam. Njegov namen je predvsem vzpostavitev dialoga in neposrednih stikov med temi združenji, obenem pa želi biti z rednimi neformalnimi posvetovanji podporni mehanizem za oblikovanje in izvajanje politike preprečevanja zlorabe drog.
Poročilo še navaja, da se nove države članice premalo vključujejo v delovanje foruma, zato jih je potrebno dodatno informirati o načinu izmenjave najboljših praks v boju proti drogam.
Podpora uradnih organov institucijam civilne družbe
Parlamentarci pozivajo Komisijo in države članice, da podprejo pobude organizacij civilne družbe za boljše informiranje javnosti ter pripravo kampanj za obveščanje in preprečevanje zlorabe drog na delovnem mestu in pri mladih. Pri tem je, ob podpori socialnih in sindikalnih organizacij, še posebej pomembna vzpostavitev načinov za preprečevanje širjenja drog na mestnih območjih tveganja in zlasti pri mladih.
Države bi morale storiti več za zdravljenje odvisnikov od drog, ki prestajajo zaporno kazen ter tudi z neposrednimi dejavnostmi na ulici in na prikrajšanih območjih krajev in mest. Posebnega pomena je tudi oblikovanje in izvajanje posebnih projektov za ponovno vključevanje otrok z ulice in socialno prikrajšanih družin v družbo.
Odbor še poziva Komisijo in države članice, naj namenijo posebno pozornost obmejnim regijam, ki se pogosto srečujejo z učinki razlik med nacionalnimi zakonodajami na področju drog.
Pomoč ženskam odvisnicam
Parlamentarci pozivajo Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, da v svojem letnem poročilu zbere statistične podatke glede uživanja drog med ženskami v Evropski uniji, preuči gibanja in upošteva različne učinke glede na spol.
Raziskave kažejo, da ženske odvisnice ne morejo priti do ustrezne nege zaradi pomanjkanja družbene in ekonomske podpore ter še posebej obveznosti pri skrbi za otroka. Ugotovljeno je bilo, da se zato pogosto ne odločijo za zdravljenje odvisnosti od drog in razne službe, ki nudijo tudi varstvo za otroke odvisnikov na zdravljenju, imajo zato večji delež žensk kot pa tiste, ki tega ne nudijo.
Zunanja dimenzija boja proti drogam
EU je vodilna v svetu v boju proti drogam tako v finančnem smislu, kot v izvajanju zunanjih programov in podajanju pobud. Odbor zato podpira zunanjo strategijo Unije, ki bo trajnostno, oprijemljivo in praktično vplivala na izboljšanje razmer v regijah, kjer se proizvajajo surovine za droge.
Poslanci vnovič pozivajo Komisijo in države članice, da ukrepajo v zvezi s priporočilom Svetu o pridelavi opija za medicinske namene v Afganistanu. Unija bi tako morala podpreti pobude civilne družbe za sodelovanje z državami, ki proizvajajo droge, pri izvajanju pilotnih programov, kot so "mak za zdravila", namenjenih za preusmerjanje dela sedanje nezakonite pridelave maka k industrijski proizvodnji zakonitih sredstev proti bolečinam na osnovi opija.
Poročilo: Giusto Catania ( A6-0073/2008 ) - Zelena knjiga o vlogi civilne družbe v politiki na področju drog v Evropski uniji
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: sreda, 23. april 2008 Poročilo: Giusto Catania - Zelena knjiga o vlogi civilne družbe v politiki na področju drog v Evropski uniji
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0073 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0073 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
Okolje
Evropska strategija o biološki raznovrstnosti in varnosti
2008-04-17 - 12:58
V imenu parlamentarnega odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane je njegov predsednik Miroslav OUZKÝ (EPP-ED, CZ) Komisiji in Svetu predložil ustni vprašanji o evropski strategiji v zvezi z biološko raznovrstnostjo in varnostjo. Ohranjanje biološke raznovrstnosti je tudi ena od prednostnih nalog slovenskega predsedovanja Svetu EU. Parlamentarni vprašanj i se nanaša ta na 9. srečanje konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti ter 4. srečanje pogodbenic Cartagenskega protokola o biološki varnosti . Konvencija predstavlja največji svetovni sporazum o zaščiti biotske raznovrstnosti in govori o ohranjanju ter trajnostni rabi biotske raznovrstnosti in o pošteni ter pravični delitvi rabe genetskih virov. Med 190 državami sveta je konvencijo podpisalo tudi vseh 27 držav članic EU.
Odbor v svojem predlogu resolucije poudarja, da je verodostojnost konvencije odvisna od izpolnjevanja zastavljenih ciljev. Poslanci zato Komisijo in Svet sprašujejo o zastavljenih ciljih za bližajočo se konferenco pogodbenic, ki bo potekala od 12. do 30. majem 2008 v Bonnu , in o tem , kako nameravata ti dve instituciji v delegacijo Unije na konferenci vključiti tudi poslance Evropskega parlamenta.
Ustni vprašanji Svetu in Komisiji - Strategija Sveta oz. Komisije pred devetim rednim srečanjem konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 9) ter četrtim srečanjem pogodbenic cartagenskega protokola o biološki varnosti (COP-MOP 4)
Razprava: sreda, 23. april 2008 Ustno vprašanje Svetu - Strategija Sveta pred devetim rednim srečanjem konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 9) ter četrtim srečanjem pogodbenic cartagenskega protokola o biološki varnosti (COP-MOP 4) Ustno vprašanje Komisiji - Strategija Komisije pred devetim rednim srečanjem konference pogodbenic konvencije o biološki raznovrstnosti (COP 9) ter četrtim srečanjem pogodbenic cartagenskega protokola o biološki varnosti (COP-MOP 4)
-//EP//TEXT OQ O-2008-0022 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT OQ O-2008-0023 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
Javno zdravje
Zmanjševanje preprek na področju darovanja in presajanja organov
2008-04-17 - 12:58
Darovanje organov je darilo, ki se ne sme izkoriščati v komercialne namene. Trgovanje z organi in tkivi pa je oblika trgovine z ljudmi in kršitev človekovih pravic. Parlamentarni odbor za javno zdravje zato vztraja, da morajo države članice z uveljavitvijo skupne zakonodaje izboljšati kakovost in varnost na področju presajanja organov. Obenem je treba spodbujati izmenjavo najboljših praks in javnosti na evropski ravni zagotoviti več informacij o razpoložljivosti darovanih organov. Med članicami Unije obstajajo pomembne razlike v zvezi z viri organov (umrli ali živi darovalci) in v uspešnosti širjenja kroga darovalcev. Neskladnosti v zakonodajah so tako pri zahtevah glede kakovosti in varnosti, kakor tudi v različnih pristopih k darovanju in presajanju organov ter stopnjah izobrazbe in usposobljenosti medicinskega osebja. Razlike naj bi po mnenju poslancev odpravili s poenotenjem celotnega poteka postopka pred darovanjem in presaditvijo organov.
Poročilo na lastno pobudo je pripravil Adamos ADAMOU (GUE-NGL, CY), ki ugotavlja, da potrebe po presajanju organov v Evropi neprestano naraščajo in so že večje od števila darovanih organov. V Evropi na presaditev organov čaka več kot 60 tisoč bolnikov, zaradi kroničnega pomanjkanja organov pa veliko ljudi umre. Čakalni seznami se kljub porastu števila darovalcev niso skrajšali.
Zakonodajna rešitev na evropski ravni
Poslanci od Komisije pričakujejo predlog direktive, ki bo določila zahteve glede kakovosti in varnosti darovanja, pridobivanja, testiranja, shranjevanja, prevoza in dodeljevanja organov po vsej EU in sredstva za izvajanje teh zahtev.
Parlamentarni odbor pa ob tem poudarja, da prihodnji zakonodajni okvir ne sme dodatno upravno obremeniti držav članic ali ponudnikov storitev in ogroziti uporabe sedanjih primerov dobre prakse ali prakse, prilagojene najpogostejšim pogojem v posameznih državah. Direktiva tudi ne bi smela prinašati zahtev, zaradi katerih bi se zmanjšalo število potencialnih in dejanskih darovalcev.
Odbor še poudarja, da so države članice same odgovorne za svoj pravni model (v EU obstajata dva modela, ki imata različne oblike), zato tudi ni treba prilagajati ali usklajevati pravnih sistemov. Države članice pa poslanci pozivajo, naj v svoji zakonodaji uvedejo možnost določitve nacionalnega predstavnika, ki lahko odloča o darovanju po nekogaršnji smrti.
Izmenjava dobrih praks med državami članicami
Parlamentarci ugotavljajo, da je treba oblikovati operativne sisteme in spodbujati uspešne modele ter dobre prakse med državami. Takšni primeri so španski model, belgijski projekt GIFT ter projekta DOPKI in Alliance-O. Operativni sistemi bi morali vključevati ustrezen pravni okvir, tehnično in logistično infrastrukturo, ter psihološko in organizacijsko strukturo z vključitvijo visoko usposobljenega osebja.
Med državami članicami prek različnih evropskih organizacij (npr. Eurotransplant, Scandiatransplant) že poteka dokaj široka izmenjava. Ob tem bi bilo treba opredeliti sistem splošnih pravil, jasne določbe o sledljivosti ter pravičen, učinkovit in pošten sistem dodeljevanja ter dostopa do sistema za presajanje organov. Koristi tovrstnega sodelovanja imajo zlasti majhne države članice, ki imajo omejene možnosti znotraj nacionalnih okvirov.
Odbor poudarja tudi pomen biotehnologije, ki omogoča pridobivanje organov iz tkiv in celic bolnikov ali darovalcev. Raziskave na tem področju izvajajo zlasti mala in srednje velika biotehnološka podjetja, ki jih je treba spodbujati v njihovih nadaljnjih prizadevanjih.
Boj proti trgovini z organi
V boju proti trgovini z organi v revnejših delih sveta je treba sprejeti dolgoročno strategijo, ki bo odpravila socialne neenakosti, na katerih temeljijo prakse trgovanja. Vzpostaviti bi bilo treba tudi mehanizme sledljivosti in oblikovati smernice, ki bodo najrevnejše in najranljivejše darovalce zaščitile, da ne bi postali žrtve trgovine z organi. Države morajo med obstoječimi organizacijami zagotoviti izmenjavo podatkov o vpisih na čakalne sezname, kar bo preprečilo njihovo podvajanje.
Odbor se zato zavzema za skupen pristop in združevanje informacij o nacionalnih zakonodajah. Članice naj bi prilagodile svoje kazenske zakonike, da bodo omogočali pregon oseb, ki trgujejo z organi, vključno z zdravstvenim osebjem, ki bi sodelovalo pri nezakonitih presaditvah. Obenem je treba možne prejemnike organov odvrniti od iskanja na nezakonit način, kar vključuje tudi kazensko odgovornost evropskih državljanov, ki so kupili organe v Uniji ali izven nje.
Evropska darovalska kartica
Poslanci podpirajo zamisel o uvedbi evropske darovalske kartice, ki bi dopolnjevala obstoječe nacionalne sisteme. Nošenje kartice je posebej pomembno v nujnih primerih, ko je treba hitro izključiti ljudi, ki se izkažejo za neprimerne darovalce.
Podatki iz Evrobarometra, ki je meril odnos Evropejcev do darovanja organov, kažejo, da v Sloveniji kar 80 odstotkov vprašanih podpira nošenje kartice. Obenem pa je raziskava tudi pokazala, da je med njimi dejansko le 6 odstotkov imetnikov kartice darovalca.
Poročilo: Adamos Adamou ( A6-0090/2008 ) - Darovanje in presajanje organov: politični ukrepi na ravni EU
Poročilo na lastno pobudo
Razprava in glasovanje: četrtek, 24. april 2008 Poročilo: Adamos Adamou - Darovanje in presajanje organov: politični ukrepi na ravni EU
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0090 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0090 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
Regionalna politika
Vpliv prostovoljstva na socialno in gospodarsko kohezijo
2008-04-17 - 12:58
Ocene kažejo, da je v različne oblike prostovoljnih dejavnosti vključenih več kot sto milijonov Evropejcev. Prostovoljstvo prispeva k visoki stopnji dodane vrednosti in ima pomembno vlogo pri doseganju družbeno-ekonomske kohezije kot cilja lizbonske strategije. Raziskave so tudi pokazale, da so organizacije za vsak evro, ki so ga porabile za podporo prostovoljstva, prejele v povprečju od 3 do 8 evrov. V poročilu na lastno pobudo poslanka Marian HARKIN (ALDE, IE) ugotavlja, da je prostovoljstvo pomembno za razvoj civilne družbe in krepitev solidarnosti, ki je ena temeljnih evropskih vrednot. Dejavnost tudi podpira izvedbo evropskih razvojnih programov skupnosti, kar je še zlasti pomembno v novih državah članicah.
Večje upoštevanje prostovoljstva
Večina prostovoljnih dejavnosti poteka na lokalni ali regionalni ravni, pri čemer se resna udeležba prostovoljnih skupin lahko zagotovi le s partnerstvom. Načelo partnerstva, ki je sicer določeno v evropskih strateških smernicah za razvoj podeželja in strateških smernicah o koheziji, pa na nacionalni ravni ni vedno upoštevano. Odbor za regionalni razvoj se zato zavzema za sprejetje ustreznih ukrepov, ki bi zagotovili, da se te politike, postopki in protokoli dejansko upoštevajo in uporabljajo pri posvetovalnih pogajanjih o strukturnih skladih.
Države članice morajo oblikovati stabilen institucionalen okvir za udeležbo nevladnih organizacij v javni razpravi in priznati vrednost prostovoljstva pri spodbujanju socialne in gospodarske kohezije ter delovati v partnerstvu s prostovoljnimi organizacijami. Posvetovanje s tem sektorjem je nujno predvsem pri razvoju načrtov in strategij za priznavanje, vrednotenje, podpiranje, omogočanje in spodbujanje prostovoljstva.
Parlamentarci zato podpirajo razvoj prostovoljstva v vseh skupnostih. V primerih družinskega prostovoljstva ali prostovoljnega dela z marginaliziranimi skupinami pa je treba zagotoviti skladnost družinskega in poklicnega življenja.
Odbor pa obenem odločno zavzema stališče, da prostovoljstvo in prostovoljne dejavnosti ne bi smele nadomestiti plačanega dela.
Satelitski računi za neprofitne organizacije
Vse več držav se zaveda finančnega prispevka prostovoljstva v državno blagajno. Vključevanje dejavnosti v nacionalne račune se lahko zagotovi z oblikovanjem satelitskih računov za neprofitne organizacije in vključitvijo prostovoljnega dela v te račune. Tako se bodo neprofitne organizacije lahko dejavno vključile v oblikovanje politik, obenem pa bi bilo treba razmisliti o možnostih za opredelitev prostovoljstva kot posebne kategorije v statistikah finančnih računov Eurostata.
Parlamentarci tudi predlagajo oblikovanje skupne evropske zakonodaje, ki bi prostovoljne organizacije oprostila davka na dodano vrednost pri nakupih, namenjenih za uresničevanje njihovih ciljev. Donatorji pa naj bi bili oproščeni plačila davka na donacije za namene prostovoljnega dela.
Vseživljenjsko učenje in prenos izkušenj
Prostovoljstvo mora postati sestavni del izobraževalnega procesa in veljati za običajen prispevek življenja v skupnosti. Dejavnost naj bi še posebej spodbujali pri starejših študentih, ki bi morali imeti možnost prostovoljnega delo v sklopu študijskega programa. Tako bi spodbudili povezave med prostovoljnim delom in izobraževanjem, dejavnost pa bi postala sestavni del vseživljenjskega učenja.
V prostovoljstvo bi bilo treba aktivneje vključiti tudi starejše prostovoljce, ki bi tako pozitivno prispevali k prenosu izkušenj med generacijami.
Poročilo: Marian Harkin ( A6-0070/2008 ) - Prispevek prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: ponedeljek, 21. april 2008 Poročilo: Marian Harkin - Prispevek prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0070 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0070 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
Varuh človekovih pravic
Spremembe statuta evropskega varuha človekovih pravic
2008-04-17 - 12:58
Predlog sprememb statuta varuha človekovih pravic se navezuje na opravljanje nalog varuha in povečevanje zaupanja ljudi v delovanje te institucije. Parlament se zavzema tudi za črtanje zastarelih določil, ki se nanašajo na pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo. Poročilo na lastno pobudo je pripravila poslanka Anneli JÄÄTTEENMÄKI (ALDE/FI), ki ugotavlja, da je sklicevanje na določbe iz pogodbe o skupnosti za premog in jeklo zastarelo in ga je potrebno črtati. Nov predlog predvideva tudi uvedbo nepristranskih pravil o dolžnosti varuha glede dostopa do zaupnih informacij in dokumentov.
Dostop do zaupnih informacij
Varuh mora imeti dostop do ustreznih podatkov, da bi lahko oblikoval utemeljeno sodbo o vsebini pritožb državljanov. Vsaka morebitna omejitev njegovega dostopa mora temeljiti na strogih pravnih merilih in ne sme dopuščati, da bi pri tem prevladala pravila o varovanju tajnosti. Za varuha in njegovo osebje mora med potekom preiskav veljati obveznost nerazkritja podatkov, do katerih imajo dostop.
Predlog spremembe predvideva, da je pri uveljavljanju standardov o pričanju uradnikov in drugih uslužbencev evropskih institucij treba slediti načelom dobrega upravljanja. Varuhu se mora omogočiti, da se z institucijami dogovori o delovnih pogojih za dostop do zaupnih informacij in tistih za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
Več svobode pri izbiri organov pregona
Sprememba predvideva tudi večjo svobodo varuha pri izbiri organov na katere se lahko obrne glede ugotovitev o kriminalnih dejanjih: ne bo se mu treba potrebno več obračati le na nacionalne organe, ampak tudi na OLAF ali bodoče evropsko javno tožilstvo. Gre za vprašanja, povezana s podatki glede morebitnih kriminalnih dejavnosti, goljufij ali korupcije v škodo finančnih interesov Unije.
Sodelovanje z mednarodnimi institucijami za človekove pravice
Parlamentarci menijo, da je treba varuhu omogočiti boljše sodelovanje z drugimi nacionalnimi ali mednarodnimi institucijami, ki delujejo na področju človekovih pravic. Stiki in izmenjave izkušenj bi prispevali k izboljšavi njegovega delovanja ter k boljšemu izvajanju "dobre uprave", ki je v Listini temeljnih pravic priznana kot temeljna pravica evropskih državljanov.
Varuh se pri svojem delu lahko tudi neposredno obrne na evropsko sodišče in pridobi mnenje o specifični opredelitvi obsega in pogojev svoje morebitne pristojnosti za sodelovanje.
Poročilo: Anneli Jäätteenmäki ( A6-0076/2008 ) - Predpisi in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic
Poročilo na lastno pobudo
Razprava: ponedeljek, 21. april 2008 Poročilo: Anneli Jäätteenmäki - Predpisi in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0076 0 NOT XML V0//SL
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0076 0 NOT XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 FULL-TEXT DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-COVER-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-001-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-002-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-003-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-004-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-005-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-006-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-007-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-008-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-009-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-010-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-011-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-012-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-013-SL DOC XML V0//SL
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080410BRI26349 ITEM-014-SL DOC XML V0//SL
