Vprašanje za ustni odgovor O-000008/2012
za Komisijo
Člen 115 poslovnika
Cornelis de Jong
,
Cornelia Ernst
,
Willy Meyer
v imenu skupine GUE/NGL Zadeva: Položaj migrantov in prosilcev za azil v Grčiji
Razmere na področju azila so v Grčiji že dolgo skrb vzbujajoče. Ne glede na veliko število prvih prihodov država nima sistema za sprejem azilantov in obravnavo njihovih prošenj. Januarja 2011 je Evropsko sodišče za človekove pravice Grčijo obsodilo zaradi sprejemanja prosilcev za azil in nezakonitih migrantov v ponižujočih razmerah.
Grški organi so začeli konec leta 2010 izvajati temeljito reformo svoje azilne in migracijske politike ter sprejeli nacionalni načrt za njeno upravljanje. Iz prvega četrtletnega poročila delovne skupine Komisije za Grčijo (z dne 17. novembra) je razvidno, da so dosegli nekaj napredka, med drugim je bila ustanovljena enota za podporo pri prošnjah za azil, povečalo se je število ugoditev prošnjam za azil ter ustanovil organ, pristojen za nadzor nad migranti ob njihovem prihodu.
Vendar je treba storiti še veliko več. Po podatkih nevladnih organizacij, kot sta Zdravniki brez meja in Human Rights Watch, so humanitarne razmere v centru za pridržanje v Evrosu na meji s Turčijo še vedno zastrašujoče. Migrante in prosilce za azil še vedno pridržujejo, in sicer v zelo slabih razmerah, za mladoletnike brez spremstva pa skoraj ni podpore. Nič ne kaže, da bi se razmere kmalu izboljšale. Na tej stopnji bi bila potrebna razprava o morebitni reformi dublinskega sistema in sistema resnične solidarnosti znotraj EU.
Čeprav je Komisija Atenam namenila sredstva, gradnja primernih zbirnih centrov za migrante še zdaleč ni izpolnila pričakovanj. Zdi se, da imajo grški organi težave pri črpanju evropskih sredstev, namenjenih izboljšanju njihovega azilnega sistema.
Kako namerava Komisija poskrbeti za to, da bodo grški organi črpali sredstva, ki so jim bila namenjena, za izboljšanje sprejemnih zmogljivosti in zagotovitev višjega standarda za ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito?
