KONČNO
A6-0025/2006
3.2.2006
POROČILO
o strateškem dokumentu Komisije o širitvi za leto 2005
(2005/2206(INI))
Odbor za zunanje zadeve
Poročevalec:
Elmar Brok
PE 364.920v02-00
VSEBINA
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA.....................................................3
POSTOPEK..............................................................................................................................11
PREDLOG RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o strateškem dokumentu Komisije o širitvi za leto 2005
( 2005/2206(INI) )
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije o širitvi za leto 2005 ( KOM(2005)0561 ),
– ob upoštevanju predloga Komisije za Sklep Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško ( KOM(2005)0556 ),
– ob upoštevanju predloga Komisije za Sklep Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Turčijo ( KOM(2005)0559 ),
– ob upoštevanju mnenja Komisije o prošnji Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za članstvo v Evropski uniji ( KOM(2005)0562 ) in z njim povezanega predloga za Sklep Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ( KOM(2005)0557 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije Svetu o napredku, ki ga je Bosna in Hercegovina dosegla pri izvajanju prednostnih nalog, opredeljenih v "Študiji izvedljivosti o pripravljenosti Bosne in Hercegovine za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo ( KOM(2003)0692 končno)" ( KOM(2005)0529 ),
– ob upoštevanju poročila Komisije o napredku o Albaniji ( SEC(2005)1421 ), Kosovu ( SEC(2005)1423 ), Bosni in Hercegovini ( SEC(2005)1422 ), Srbiji in Črni gori ( SEC(2005)1428 ), Turčiji ( SEC(2005)1426 ) in Hrvaški ( SEC(2005)1424 ),
– ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2005 o začetku pogajanj s Turčijo
P6_TA(2005)0350 . ,
– ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ( A6‑0025/2006 ).
1. pozdravlja dejstvo, da strateški dokument Komisije zagovarja navzven usmerjeno Unijo, ki še vedno predstavlja zanesljivega partnerja sosednjim državam, zavezanim spodbujanju stabilne demokracije in uspešnega gospodarstva;
2. poziva države članice in Komisijo, da v tesnem sodelovanju pripravijo komunikacijsko strategijo in s tem pomirijo upravičene skrbi evropske javnosti glede evropske širitve in integracije;
3. z zadovoljstvom ugotavlja, da je spodbuda širitvene strategije Evropske unije jasno prispevala k začetku izvajanja reform v Turčiji, na Hrvaškem in v vseh državah zahodnega Balkana;
4. odobrava in podpira poudarek Komisije na pravičnem in strogem pogojevanju, pri čemer bo Komisija pripravila jasne in objektivne zahteve za vsako fazo v pristopnem procesu in bo dovolila nadaljevanje pogajanj le, če bo v celoti zadovoljna z izpolnitvijo vseh bistvenih pogojev; zato ponovno poudarja, da bo napredek vsake države kandidatke odvisen od lastnih zaslug te države;
5. opozarja, da sposobnost absorpcije Unije ostaja eden od izvirnih pogojev, določenih na vrhu v Kopenhagnu leta 1993, za pristop novih držav; meni, da je opredelitev narave Evropske unije, vključno z njenimi geografskimi mejami, ključnega pomena za razumevanje pojma absorpcijske sposobnosti; zahteva, da Komisija do 31. decembra 2006 predloži poročilo, v katerem določi načela, ki podpirajo to opredelitev; poziva Komisijo, naj ta element vključi kot dejavnik v časovni razpored celotnih pogajanj; naroči, naj se njegovemu Odboru za zunanje zadeve, skupaj z Odborom za ustavne zadeve dodeli pristojnost za pripravo samoiniciativnega poročila o tej zadevi;
6. meni, da zastoj pri ratifikaciji Pogodbe o Ustavi za Evropo Uniji preprečuje povečanje svoje absorpcijske sposobnosti;
7. opozarja Svet, naj pred sprejetjem dokončne odločitve o katerikoli novi državi članici, zagotovi razpoložljivost ustreznih proračunskih virov, s čimer se omogoči primerno financiranje politik Unije;
8. znova poziva k povečanju sredstev za 2,5 milijarde EUR in k prerazporeditvi 1,2 milijarde EUR pod postavko 4 (EU kot globalni partner) glede na predlog Komisije predvsem za predpristopni (IPA) ter sosedski in partnerski (ENPI) instrument;
9. opozarja, da dolgoročna evropska perspektiva ostaja cilj, ki ga je treba zasledovati na osnovi že navedenih meril in pogojev, vključno z absorpcijsko sposobnostjo Unije, pa tudi na osnovi obvez, ki jih je Unija sprejela in morajo biti vse del morebitnega urnika pogajanj;
10. zato poziva Komisijo in Svet, naj v primeru, ko bi ta perspektiva zahtevala širši nabor izvedbenih možnosti, pripravita predloge za tesne večstranske odnose z EU za vse evropske države, ki trenutno nimajo perspektive članstva; poudarja, da je odločitev o pristopu k temu večstranskemu okviru kot vmesnemu koraku na poti do polnega članstva v rokah vseh držav, ki imajo priznano možnost za članstvo;
11. meni, da bi takšna možnost ponudila tudi evropsko perspektivo, ki je potrebna za pospeševanje številnih nujnih notranjih reform v zadevnih državah;
12. ponovno potrjuje, da procesa integracije v EU ne morejo voditi zgolj tehnokratski kriteriji, temveč zahteva iskreno zavzemanje za temeljna načela svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravne države; spoštovanje teh vrednot bo upošteval kot odločilni dejavnik pri ocenjevanju pripravljenosti za pridružitev Uniji;
13. poziva države članice Evropske unije, naj spoštujejo svoje zaveze glede morebitnega pristopa zadevnih držav; poudarja, da je učinkovita raba političnega pogojevanja odvisna tudi od zaupanja Evropski uniji, da odločno spoštuje svoje odločitve glede evropske perspektive za te države;
14. opozarja države kandidatke in morebitne države kandidatke, da je vendarle bistveno strogo izvajanje in uveljavljanje zakonodaje, ki je bila sprejeta z namenom uskladitve z zakonodajo ES; v tem kontekstu je prepričan, da sta ključna predpogoja za to resnično neodvisna in dobro delujoča javna uprava in pravosodni sistem, ki ju podpirajo nujni logistični in finančni viri; te države zato poziva, da ob pomoči Komisije sprejmejo konkretne ukrepe v tej smeri;
15. meni, da morajo države kandidatke dokazati svojo sposobnost varovanja zunanje meje Unije, ko se enkrat pridružijo Schengenskemu sporazumu;
16. ponovno poudarja potrebo po spodbujanju regionalnega sodelovanja na ključnih področjih za zahodni Balkan, kot so etnična in verska sprava, čezmejno sodelovanje in prosto gibanje oseb, boj proti organiziranemu kriminalu, omogočanje vračanja beguncev, vzpostavljanje območja proste trgovine, ki bo sposobno pritegniti tuje naložbe, skupno upravljanje z okoljskimi viri in razvoj integriranih čezmejnih omrežij; verjame, da bi si morala Komisija aktivno prizadevati za ta cilj z dejanskimi spodbudami, ki jih ima na voljo skozi različne pogajalske forume in preko različnih programov pomoči; opozarja na prispevek, ki ga je v tem pogledu imel pakt stabilnosti, in podpira njegova prizadevanja za spodbujanje večje udeleženosti držav zahodnega Balkana v regionalnem integracijskem procesu;
17. meni, da bi morali regionalni razvojni in investicijski programi, skupne izobraževalne in zaposlovalne pobude ter skupni prometni in turistični projekti pripeljati do vzpostavitve skupnih mehanizmov, kot je carinska unija zahodnega Balkana, mnogo preden zadevne države postanejo članice EU;
18. nujno poziva države zahodnega Balkana, naj zagotovijo spoštovanje pravic manjšin in spoštovanje njihove pravice do vrnitve v kraje, od koder izvirajo;
19. pozdravlja nedavno podpisan sporazum med Hrvaško, Bosno in Hercegovino ter Srbijo in Črno goro o vračanju beguncev in odškodnini za premoženje kot pomemben korak k rešitvi zapuščine približno treh milijonov beguncev in notranje razseljenih oseb; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj ne zmanjšujejo svojih prispevkov za obnovo stanovanjskih zgradb in za projekte gospodarske trajnosti ter naj, kjer je to mogoče, pogojujejo donacije, posojila in investicije v zaposlitvene možnosti za povratnike;
20. ugotavlja, da je brezposelnost na zahodnem Balkanu kljub gospodarski rasti še vedno nesprejemljivo visoka; zato poziva Komisijo, da vključi oblikovanje delovnih mest kot eno izmed prednostnih nalog v svojo skupno politiko, ki zadeva regijo;
Turčija
21. verjame, da bi lahko demokratična in laična Turčija prevzela dejavno vlogo pri spodbujanju razumevanja med civilizacijami;
22. opozarja, da se je tempo sprememb v letu 2005 upočasnil in da izvajanje reform ostaja neenakomerno, medtem ko je v teku proces politične tranzicije v Turčiji; izraža upanje, da bo začetek pogajanj deloval kot vzvod za nadaljnje nujne reforme, za katere si mora Turčija prizadevati, da bi popolnoma izpolnila vsa politična in gospodarska merila; pričakuje, da Komisija vodi strog in temeljit nadzor dogajanja na terenu v zvezi s tem, kako učinkovito Turčija izvaja pravne določbe, zlasti tiste, ki se nanašajo na človekove pravice in temeljne svoboščine, pravno državo in demokracijo;
23. poziva Turčijo k odstranitvi vseh obstoječih zakonskih in praktičnih ovir, da bi lahko vsi turški državljani polno uživali temeljne pravice in svoboščine, zlasti svobodo izražanja, versko svobodo, kulturne pravice, pravice manjšin na splošno ter zlasti pravice ekumenskega patriarha in pravice grške manjšine v Istanbulu ter na otokih Imbros in Tenedos;
24. pričakuje, da bo Turčija zagotovila popolno neodvisnost in ustrezno delovanje sodstva, da bo nemudoma izkoreninila mučenje in slabo ravnanje ter si prizadevala za učinkovito spodbujanje pravic žensk in za sodni pregon nasilja proti ženskam; poziva Turčijo, naj zagotovi zatočišča za ženske, ki jim grozi nasilje;
25. pozdravlja pozitivne pripombe predsednika vlade Erdogana o tem, da je treba kurdsko vprašanje razrešiti z demokratičnimi sredstvi; obžaluje poslabšanje trenutnih varnostnih razmer na jugovzhodu, zlasti porast nasilja po ponovnem začetku terorističnih napadov; opominja vse udeležene strani, da nadaljevanje z izzivanjem ali stopnjevanje nasilja ne bo zgolj resneje vplivalo na ljudi v tej regiji, temveč bo predstavljalo tudi oviro v pogajalskem procesu;
26. pozdravlja odločitev sodišča, da ne nadaljuje s pregonom Orhana Pamuka, vendar opozarja na nadaljnji pregon drugih zaradi nenasilnega izražanja mnenja; zato poziva turške oblasti, da ponovno preučijo zakonske določbe, ki jih včasih uporablja sodstvo, tudi na podlagi nedavno sprejetega kazenskega zakonika, za pregon in v nekaterih primerih obsodbo posameznikov, navkljub dejstvu, da so ti svoje mnenje izražali na nenasilen način;
27. obžaluje enostransko izjavo Turčije ob podpisu dodatnega protokola k sporazumu iz Ankare; opozarja Turčijo, da je priznanje s strani vseh držav članic nujen sestavni del pristopnega procesa;
28. poziva turške oblasti, naj v celoti izvajajo določila iz sporazuma o carinski uniji in prednostne naloge iz partnerstva za pristop ter nemudoma odpravijo vse omejitve prostega pretoka blaga, ki se med drugim nanašajo na plovila, ki plujejo pod zastavo Republike Ciper, na ladje, ki v turška pristanišča prihajajo iz pristanišč Republike Ciper, ali na ciprska letala; turško vlado poziva, naj se jasno opredeli, da izjava ni del procesa ratifikacije v Veliki narodni skupščini Turčije, in s tem Evropskemu parlamentu omogoči ratifikacijo dodatnega protokola;
29. poziva Svet, naj si ponovno prizadeva za dosego sporazuma o paketu finančne pomoči in o predpisih za olajšanje trgovine v zvezi s severnim delom Cipra;
30. ponovno opozarja na svoje stališče, da morajo biti v prvi fazi pogajanj izpolnjene tiste prednostne naloge iz partnerstva za pristop, ki se nanašajo na politična merila; z zadovoljstvom ugotavlja, da ima to stališče sedaj tudi podporo Komisije, ki ugotavlja, da je treba ta merila izpolnjevati v letu ali dveh; poziva Turčijo, naj čim prej predloži načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi za spoštovanje teh rokov; poziva Komisijo in Svet, naj pravočasno izpolnjevanje teh prednostnih nalog postavita kot pogoj za napredovanje v pogajanjih;
31. pričakuje, da Turčija ne bo ovirala uveljavitve sporazuma „Berlin plus“ z Natom;
Hrvaška
32. pozdravlja odločitev EU, da začne pristopna pogajanja s Hrvaško v oktobru 2005, po oceni glavne tožilke Mednarodnega sodišča za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije (ICTY), da Hrvaška sedaj popolnoma sodeluje, in pozdravlja velik napredek, ki je bil dosežen doslej; poziva njene oblasti, da še naprej uresničujejo svoj program reform, da vzdržujejo polno sodelovanje z ICTY in da okrepijo celotne upravne in pravosodne zmogljivosti države;
33. pozdravlja prijetje generala Gotovine, ki so ga izvedle španske oblasti; upa, da bo to predstavljalo dodaten pritisk na Srbijo in Republiko srbsko za njuno polno sodelovanje z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na področju nekdanje Jugoslavije ter da bo sojenje generalu Gotovini prispevalo k odprti razpravi o vojnih dogodkih v nekdanji Jugoslaviji v katerih je bil sam udeležen;
34. z zadovoljstvom ugotavlja, da Hrvaška izpolnjuje nujna politična merila, vendar poudarja, da jo čakajo še številni pomembni izzivi na področju reforme pravosodja, zlasti glede na veliko število sodnih zaostankov in pristranske razsodbe pri pregonu vojnih zločinov, ki jih zaznamujejo etnični predsodki in so usmerjene proti obtožencem srbske narodnosti; poleg tega poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za zmanjševanje korupcije in da so navkljub veljavnemu ustavnemu zakonu o narodnostnih manjšinah potrebni takojšnji ukrepi za nadaljnje izboljšanje položaja Romov;
35. priznava, da je bil dosežen napredek na področju regionalnega sodelovanja tako glede odnosov Hrvaške s svojimi sosedami kot glede regionalnih pobud in pozdravlja nedavno odločitev hrvaške vlade, da pošlje parlamentu v ratifikacijo osnutek sporazuma o državni meji med Republiko Hrvaško ter Bosno in Hercegovino, meni pa, da je še vedno potrebno vlagati več truda v reševanje odprtih dvostranskih vprašanj, zlasti tistih, ki so povezana z vprašanji meje in lastnine; Hrvaško in Slovenijo poziva, naj v duhu dobrososedskih odnosov in z medsebojnim spoštovanjem razrešita svoje dvostranske težave;
36. poudarja, da je treba storiti več za ustvarjanje pogojev, ki bodo v okviru sarajevske Deklaracije o vrnitvi beguncev spodbujali trajno vračanje beguncev; s tem v zvezi pozdravlja skupno pobudo misije OVSE na Hrvaškem, hrvaške vlade, UNHCR in delegacije Evropske komisije na Hrvaškem, da začnejo s kampanjo za osveščanje javnosti o vračanju beguncev; verjame, da so pobude, ki imajo za cilj dejavno spodbujanje sprave med različnimi etničnimi skupinami, bistvenega pomena za prihodnjo stabilnost države in regije kot celote;
37. pozdravlja dejstvo, da je Hrvaško mogoče obravnavati kot delujoče tržno gospodarstvo in da se bo sposobna soočiti s konkurenco, če bo še naprej izvajala svoje reforme; Hrvaško opozarja, naj posebno pozornost nameni preostalim slabostim, kot je pretirano vmešavanje države v gospodarstvo ter zapletena pravila in pomanjkljivosti v javni upravi, ki zavirajo razvoj v zasebnem sektorju in na področju tujih neposrednih investicij;
38. pozdravlja podpis Memoranduma o soglasju o ustanovitvi nacionalnega sklada, ki daje pravni temelj za uvedbo decentraliziranega sistema izvrševanja predpristopne pomoči EU;
Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
39. podpira priporočilo Komisije, da Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji podeli status države kandidatke; meni, da je to zasluženo priznanje državi za njena prizadevanja za celovito izvajanje Ohridskega sporazuma in za ustvarjanje stabilne, demokratične, večnarodnostne države in družbe, za reformiranje svojih pravosodnih in policijskih struktur ter vzpostavljanje učinkovitega tržnega gospodarstva;
40. meni, da je potrebno posvetiti posebno pozornost razvoju nadaljnjih strategij za okrepitev Ohridskega sporazuma in posledično za prihodnjo stabilnost države;
41. z zadovoljstvom opaža napredek, ki ga je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dosegla pri usklajevanju s standardi in zakonodajo EU; izraža zaskrbljenost zaradi zaostankov na področjih, kot so prost pretok blaga, zakonodaja o intelektualni lastnini, politika konkurence in finančni nadzor; se pridružuje Komisiji pri pozivih oblastem Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj okrepijo prizadevanja za izvajanje zakonodaje na številnih ključnih področjih, vključno s pravosodjem in notranjimi zadevami, in naj pred naslednjimi parlamentarnimi volitvami uresničijo priporočila OVSE/ODHIR;
42. je prepričan, da bi moral biti tempo sprejemanja pravnega reda Skupnosti usklajen z razvojem zahtevanih sposobnosti za njegovo izvajanje in uveljavljanje, sicer utegne biti ogrožena verodostojnost zakonodaje EU v očeh javnosti; v tem kontekstu pozdravlja rastoče sodelovanje med Republiko Hrvaško in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo z namenom izmenjave izkušenj in znanja;
43. Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo poziva, naj skupaj z Grčijo na tvoren in prožen način v kratkem poišče za obe strani sprejemljiv odgovor na nerešeno vprašanje o imenu države; meni, da vprašanje imena republike ne predstavlja ovire za njeno nadaljnjo integracijo v evropsko okolje;
Ostale države zahodnega Balkana
44. je seznanjen s sklepi evropskega vrha v Solunu junija 2003 in jih popolnoma podpira. Z njimi so predsedniki držav in vlad ponovno poudarili svojo odločenost, da polno in učinkovito podpirajo evropsko perspektivo držav zahodnega Balkana, ki bodo postale sestavni del EU, ko bodo izpolnjevale postavljena merila;
45. verjame, da je strategija evropskega povezovanja, skupaj z njenimi obeti članstva v EU, osnovna spodbuda za uresničevanje reform, ki so nujne za ostvaritev trajnega miru in stabilnost na zahodnem Balkanu, evropski regiji, ki bo kmalu popolnoma obkrožena z državami članicami EU;
46. meni, da je treba pristop zahodnega Balkana v prihodnosti razumeti kot naslednjo stopnjo ponovnega združevanja Evrope po hladni vojni;
47. ugotavlja, da predpristopni načrt za zahodni Balkan zahteva natančen in konkreten pristop, kot tudi pristop, ki ga v večji meri vodi politika in temelji na vzpodbudah, je narejen po meri zadevnih držav, ki imajo šibke osrednje državne institucije, in bi bil sposoben vzdrževati zagon za reformo preko predvideno daljšega obdobja;
48. spodbuja Komisijo, naj nadaljuje s preusmeritvijo pomoči Skupnosti v tej regiji in naj osredotoči podporo EU v razvoj učinkovite državne uprave in sodstva, vzpostavitev modernih izobraževalnih sistemov, ki ne bodo delovali segregacijsko, in navsezadnje v spodbujanje ukrepov družbenega in ekonomskega vključevanja za povratnike; meni, da bi bilo treba to pomoč uporabljati tudi za iskanje v prihodnost osredotočene vizumske politike do teh držav, ki je usmerjena v boj proti organiziranemu kriminalu, vendar ne zavira čezmejnih izmenjav med poslovnimi skupnostmi, socialnimi partnerji, akademskim osebjem in študenti;
49. ugotavlja, da je Albanija blizu sklenitve pogajanj za Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SAA), kar priča o prizadevanjih te države za izpolnjevanje evropskih standardov, vendar poziva politične oblasti, naj izvršujejo sprejete zakone in od njih pričakuje, da bo pred koncem teh pogajanj dosegla oprijemljive rezultate v boju proti korupciji in pri spodbujanju svobodnih neodvisnih medijev; vlado in parlament nujno poziva, naj pred naslednjimi volitvami spremenita volilni zakon, da se v parlamentu zagotovi pošteno zastopstvo političnih sil, ki jih podpirajo albanski državljani, in prepreči uveljavljen običaj taktičnega glasovanja;
50. poziva Komisijo, naj pomaga Albaniji pri odpravljanju krvnega maščevanja, ki se še pojavlja in ki med drugim ovira otroke pri obiskovanju šole in druge pri izvrševanju svoje volilne pravice;
51. pozdravlja odločitev Svata za splošne zadeve in zunanje odnose za začetek pogajanj za Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum (SAA) z Bosno in Hercegovino, vendar poziva oblasti BiH, s podporo Komisije in novega visokega predstavnika, naj ponovno preučijo ustavno ureditev, določeno z Daytonskim sporazumom, ter še naprej konsolidirajo institucije na ravni države in obenem zagotavljajo, da prenosu pristojnosti na področjih sodstva, obrambe in policije sledijo sorazmerne finančne prerazporeditve; poudarja, da morajo tovrstne ustavne reforme poskušati uskladiti demokracijo in učinkovitost z zastopanostjo in večnarodnostjo; opozarja oblasti BiH, da polno sodelovanje z ICTY ostaja temeljna zahteva za pogajanja o SAA z Unijo;
52. s tem v zvezi pozdravlja nedavne izjave visokega predstavnika, da BiH končno pušča Dayton za sabo in se vztrajno pomika v smeri Evrope; verjame, da bi bilo treba v tej ključni fazi tesno usklajevati programe Skupnosti za pomoč in misije SZVP; zato poziva Svet, naj sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi se zagotovi, da Evropska unija zastopa enotno stališče;
53. meni, da je treba v okviru pogajanj o sklenitvi stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma dati prednost ukrepom, ki nadalje zmanjšujejo potrebo po mednarodnemu vplivu na vodenje Bosne in Hercegovine; poziva Svet in Komisijo, naj previdno začneta s pripravami za razpustitev Urada visokega predstavnika;
54. spoštuje željo črnogorskih oblasti, da se o vprašanju statusa Črne gore v Državni skupnosti odloča na referendumu, kar je v skladu z določili ustave Srbije in Črne gore ter z evropskimi standardi; ne glede na končni izid poziva oblasti obeh republik, naj tesno in tvorno sodelujejo v kontekstu pogajanj za stabilizacijsko-pridružitveni sporazum in sprejmejo ukrepe, potrebne za polno gospodarsko integracijo svojih trgov;
55. z zadovoljstvom beleži pomemben napredek, ki so ga beograjske oblasti dosegle v odnosu z Mednarodnim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije; vendar jih opozarja, da je nujno potrebno zagotoviti polno podporo vladni politiki do ICTY na vseh ravneh uprave, policije, pravosodja in vojske;
56. pozdravlja priporočilo posebnega odposlanca generalnega sekretarja Združenih narodov, da bi se morala takoj začeti pogajanja o statusu Kosova; vendar izraža zaskrbljenost spričo dejstva, da poročilo posebnega odposlanca odnose med narodnostmi, predvsem v zvezi s človekovimi pravicami srbske in romske manjšine, opisuje kot "krute" in začasne institucije samouprave poziva k takojšnjemu ukrepanju, da se to stanje spremeni;
57. pridružuje se Komisiji pri poudarjanju napredka, ki ga je doseglo Kosovo, vendar tudi pri poudarjanju številnih pomanjkljivosti pri izvrševanju standardov ZN;
58. opozarja, da zaključek pogajanj o statusu predpostavlja polno spoštovanje standardov ZN in soglaša s Svetom, da je odgovor na vprašanje statusa lahko le večnarodnostno Kosovo, kjer vsi državljani svobodno živijo, delajo in potujejo, Kosovo, ki mu OZN in EU zagotavljata ozemeljsko celovitost; meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati v luči vključevanja Kosova v EU ter bi moralo prispevati h krepitvi miru, varnosti in stabilnosti v regiji;
59. nadalje verjame, da bi odločitev o končnem statusu moral spremljati načrt za njeno izvršitev, s katerim se natančno določijo pogoji, ki so potrebni, da v regiji ne bi prišlo do destabilizacije;
60. poziva Evropsko unijo in Komisijo, da v tesnem sodelovanju z Združenimi narodi in vsemi člani kontaktne skupine odigrata vodilno vlogo pri pogajanjih o prihodnjem statusu Kosova; verjame, da so ta pogajanja izziv za celotno regijo in da morajo vse zadevne države ta proces podpirati in potrditi njegov končni rezultat;
°
° °
61. naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentom in vladam Turčije, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Albanije, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, začasnim institucijam samouprave Kosova in Misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK).
POSTOPEK
Naslov
Strateški dokument Komisije o širitvi za leto 2005
Št. postopka
2005/2206(INI)
Podlaga v Poslovniku
člen 45
Pristojni odbor Datum razglasitve dovoljenja na zasedanju
AFET 17.11.2005
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
DEVE 17.11.2005
INTA 17.11.2005
BUDG
17.11.2005
CONT
17.11.2005
ECON
17.11.2005
EMPL
17.11.2005
ENVI
17.11.2005
ITRE
17.11.2005
IMCO
17.11.2005
TRAN
17.11.2005
REGI
17.11.2005
AGRI
17.11.2005
PECH
17.11.2005
CULT
17.11.2005
JURI
17.11.2005
LIBE
17.11.2005
AFCO
17.11.2005
FEMM
17.11.2005
PETI
17.11.2005
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
DEVE
14.11.2005
INTA
23.11.2005
BUDG
15.11.2005
CONT
14.11.2005
ECON
30.11.2005
EMPL
15.11.2005
ENVI
27.10.2005
ITRE
23.11.2005
IMCO
21.11.2005
TRAN
22.11.2005
REGI
21.11.2005
AGRI
14.11.2005
PECH
21.11.2005
CULT
23.11.2005
JURI
24.10.2005
LIBE
14.11.2005
AFCO
16.11.2005
FEMM
24.11.2005
PETI
23.11.2005
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
–
Predlog(-i) resolucije, vključen(-i) v poročilo
–
Poročevalec(-ka) Datum imenovanja
Elmar Brok 19.10.2005
Obravnava v odboru
28.11.2005
12.12.2005
25.1.2006
Datum sprejetja
26.1.2006
Izid končnega glasovanja
for:
against:
abstentions:
36
3
11
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Elmar Brok, Simon Coveney, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Jas Gawronski, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Mirosław Mariusz Piotrowski, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Jan Marinus Wiersma, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Árpád Duka-Zólyomi, Marie Anne Isler Béguin, Erik Meijer, Janusz Onyszkiewicz, Rihards Pīks, Frédérique Ries, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Lena Ek, Jules Maaten
Datum predložitve – A6
3.2.2006
A6-0025/2006
