Jerzy Buzek: Skupaj smo odgovorni za EU
Institucije
2009-10-14 - 16:18
Predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek Predsednik Evropskega parlamenta Jerzy Buzek ne dvomi o tem, da bo njegov mandat izrazito razgiban. Nekdanji poljski premier in profesor tehničnih znanosti bo Evropski parlament vodil v prvih letih novega obdobja Lizbonske pogodbe. V ekskluzivnem pogovoru za našo spletno stran smo se s predsednikom pogovarjali o rastoči vlogi EP, evropski znanosti, energetski solidarnosti in današnjem pomenu delitve na Vzhod in Zahod.
Predsednik Buzek, Evropski parlament boste vodili v času, ko bo – po sprejetju Lizbonske pogodbe – močno pridobil na moči. Kako se pripravljate na to veliko reformo?
"Nanjo se pripravlja ves Parlament. Najprej bomo morali okrepiti odnose z nacionalnimi parlamenti, ki bodo prav tako sodelovali pri pripravi evropske zakonodaje. Po novi pogodbi bodo imeli osem tednov, da podajo svoje mnenje.
Naslednja pomembna novost, ki jo prinaša Lizbonska pogodba, je okrepitev postopka soodločanja. O celotni evropski zakonodaji bosta enakopravno odločala Parlament in Svet. Usklajevalni postopek med njima bo zelo pomemben, saj bosta morala soglašati o mnogih zakonodajnih aktih. Doslej je EP pri tem lahko podajal zgolj mnenja.
Parlament bo lahko tudi neposredno vplival na pripravo proračuna, kohezijsko politiko, trgovino in kmetijstvo, torej na področja, ki imajo bistven pomen za države članice in njihove državljane.
Vloga diplomacije EU raste z veliko hitrostjo. Parlament, podobno kot drugi parlamenti, pri tem izvaja nadzor. Mednarodno politiko je treba dvigniti na popolnoma drugo raven. Naši stiki s parlamenti v tretjih državah, v glavnem znotraj Evro-sredozemske parlamentarne skupščine (EMPA) ter skupščin Eurolat in Eurnest, imajo izreden pomen, kot tudi naši odnosi z ameriškim kongresom ter s parlamenti svetovnih sil: Brazilije, Kitajske, Indije, Japonske in Rusije."
Kakšno je vaše sporočilo volivcem?
"Evropski poslanci bi morali volivce iz svoje regije oz. volilne enote seznaniti z vlogo Evropskega parlamenta, ki je odgovoren za dve tretjini celotne zakonodaje v državah članicah.
Imamo veliko komunikacijsko odgovornost do evropskih državljanov. V vseh državah članicah bomo odprli tako imenovane evropske hiše. Te bodo posredovale informacije in služile kot povezava med državljani ter Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo. Pisarne bodo služile tudi evropskim poslancem in skrbele za odnose z nacionalnimi parlamenti."
Po nekdanjem francoskem premieru Pierru Pflimlinu ste drugi predsednik Parlamenta, ki je bil nekoč na čelu vlade evropske države. Kako lahko to izkušnjo uporabite pri vašem sedanjem delu kot predsednik?
"Delo predsednika EP je v marsičem podobno delu premiera, zlasti ko govorimo o sejah, političnem vodenju in sprejemanju odločitev. Moje odločitve zdaj veljajo le za Evropski parlament, torej odločam manj, kot sem takrat, ko sem bil predsednik vlade. Vendar pa imam trenutno veliko več dolžnosti in stikov.
Predsednik Evropskega parlamenta lahko močno vpliva na oblikovanje politike. Čeprav po srečanju s politiki niso sprejete obvezujoče odločitve, pa lahko sogovornike prepričam o stališču Evropskega parlamenta. Vsi moji kontakti iz časov, ko sem bil premier, so zagotovo zelo koristni. Eden nedavnih primerov je denimo moje srečanje s predsednikom Klausom, ki je zelo težak partner."
V medijih vas pogosto imenujejo "prvi predsednik Parlamenta iz postkomunistične države." Ima ta naziv dvajset let po padcu železne zavese sploh še kakšen pomen?
"Evropa je nastajala vse od druge svetovne vojne. V tem času nas je skoraj petdeset let ločevala železna zavesa. Čeprav so imele države, ki ležijo zahodno od nekdanje železne zavese, različno zgodovino vojne, so bile po vojni na isti strani in so želele zgraditi skupno prihodnost. Ključnega pomena sta bila Schumanova deklaracija 9. maja 1950 in podpis Rimske pogodbe leta 1957. Potem so vsi sedli za skupno mizo.
Resnična kakovostna sprememba je nastopila po padcu železne zavese, potem ko sta se skoraj 45 let obe polovici Evrope razvijali na popolnoma različen način. Tudi svoje povojne rane si nista celili na enak način. Odprtje železne zavese je imelo zato simbolični pomen.
Na nek način sem predstavnik držav, ki so ostale na drugi strani. Tako se tudi počutim, na ta način sem bil izvoljen in to je to, kar lahko slišim ves čas. Vendar pa predstavljam celotno Evropsko unijo in to je simbol za to, da smo enaki in skupaj odgovorni za EU. Še zmeraj se razlikujemo na stopnji zgodovinskega razvoja, vendar to danes ne prevladuje več. Skupnost je tista, ki prevladuje. Skupaj bomo pisali zgodovino Evrope."
V svojem uvodnem govoru v Parlamentu, ste predlagali evropsko energetsko skupnost. Kako se lahko ta projekt prevede v prakso?
"Evropska unija se odziva na pričakovanja državljanov. Zato imamo skupno kmetijsko politiko, kohezijsko politiko, Schengensko območje, ki olajša naše življenje ter skupni notranji trg za rast naše blaginje.
Energetska težava pred desetimi ali dvanajstimi leti ni bila tako pomembna, kot je danes. Je vse bolj rasla in danes je največji, goreči problem EU, združen s podnebnimi spremembami. Torej je skrajni čas, da oblikujemo tudi skupno energetsko politiko.
Za našo varnost moramo devirzificirati plinske vire in se skupaj pogajati za oskrbo s plinom izven Evrope. Da bi bili kos podnebnim grožnjam, moramo v velikem obsegu razviti okolju prijazne vire energije. Zaščita podnebja nas prav tako sili v skupne raziskave in razvoj tehnologije za čisto uporabo fosilnih goriv."
Kot evropski poslanec in znanstvenih ste intenzivno sodelovali pri zagotovitvi evropskih sredstev za znanost. Ali so javne naložbe v znanost pomembne in možne tudi v današnjem težavnem ekonomskem okolju?
"Sedanja kriza ni ovira za razvoj znanosti, saj povezuje načine, kako uporabiti obnovljive vire energiji in shajati brez emisij fosilnih goriv. Prizadevali si bomo za inovacije in okrepitev konkurenčnosti v EU. Govorimo o strateški veji evropskega gospodarstva.
Denarja za izobraževanje ne bo zmanjkalo, dokler bodo evropska znanost, evropske univerze lahko prenesle rezultate svojih raziskav v konkretno uporabo tehnologij za gospodarstvo. To je kolo z lastnim pogonom, kajti inovacije so zmeraj donosne."
20091009STO62242 Jerzy Buzek Spletna stran Jerzyja Buzeka Dnevni red plenarnega zasedanja (19.-22. oktober)
SL
1
PHOTO
20091012PHT62314.jpg
SL
2
LINK
http://www.ep-president.eu/view/en/
SL
3
LINK
http://www.facebook.com/pages/Jerzy-Buzek/69153026654?ref=ts
SL
4
LINK
/activities/plenary/home.do?language=SL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
