Parlament za ohranitev temeljnih načel ustavne pogodbe
Ustava
2007-06-07 - 15:00
Poslanci podprli poročilo o ustavnem procesu
Po razpravi v sredo je Evropski parlament v četrtek s 469 glasovi za, 141 proti in 32 vzdržanimi glasovi sprejel poročilo na lastno pobudo, ki sta ga pripravila poslanca Enrique BARÓN CRESPO (PES, ES) in Elmar BROK (EPP-ED, DE). Poslanci vztrajajo, da morebitni dogovor o institucionalnih reformah ne bo dobil njihove podpore, če ne bo dosežen napredek na področjih demokratičnosti, preglednosti in pravic državljanov.
Evropski svet naj bi čim prej sklical medvladno konferenco, na kateri bi predstavniki držav morali doseči dogovor o institucionalnih reformah, v tem procesu pa mora imeti svojo vlogo tudi Evropski parlament. Poslanci izrecno nasprotujejo takšnim rezultatom pogajanj, ki bi v primerjavi z ustavno pogodbo okrnili varstvo pravic državljank in državljanov ter znižali stopnjo demokracije, preglednosti in učinkovitosti v delovanju Unije.
Parlament še posebej vztraja na ohranitvi listine o temeljnih pravicah, zlasti njene obvezujoče pravne narave, ter je odločno za ohranitev vseh temeljnih načel, zajetih v delu I ustavne pogodbe, vključno z dvojno naravo Evropske unije kot zveze držav ter državljank in državljanov, primarnostjo evropskega prava in pravno osebnostjo Unije. Poudarja, da ustavna pogodba prinaša tudi pomembne izboljšave pri vprašanjih, kot so konsolidacija obstoječih pogodb ter združitev stebrov in jasno priznavanje vrednot, na katerih temelji EU.
Poslanci se zavzemajo, da se v ustavnem procesu spoštuje načelo subsidiarnosti in posebne vloge nacionalnih parlamentov pri tem, ne da bi ogrozili institucionalno ravnovesja Evropske unije, spoštuje pa naj se tudi vloga, ki jo imajo regionalne in lokalne oblasti.
Medvladna konferenca bi morala po mnenju poslancev obravnavati tudi vprašanja, kot so trajnostni razvoj, zlasti boj proti podnebnim spremembam, solidarnost na področju energetike, skladna politika priseljevanja, evropski socialni model glede na demografske spremembe in globalizacijo, terorizem, dialog med civilizacijami ter merila in postopke za širitev Unije.
Parlamentarci še zahtevajo, da države članice uskladijo svoje postopke ratifikacije in tako omogočijo sprejem nove pogodbe do konca leta 2008. Tako bi lahko naslednji parlament, ki bo izvoljen leta 2009, začel mandat v skladu z določbami iz nove pogodbe.
Povzetek razprave v sredo, 6. junija
Poročevalec Barón Crespo je povzel osnovne predloge v poročilu, s katerim parlament podpira medvladno konferenco o novem sporazumu, ki naj bo kompromis na osnovi ustavne pogodbe. V besedilo naj bi se vključila tudi vprašanja, kot so podnebne spremembe, evropski socialni model, boj proti terorizmu in dialog med civilizacijami. Razprave o novem sporazumu ne bi smele potekati za zaprtimi vrati, v medvladni konferenci pa bi morali dejavno sodelovati tudi predstavniki nacionalnih in Evropskega parlamenta ter Komisije.
Soporočevalec Brok je izpostavil pomen institucionalnih reform, predvidenih v ustavni pogodbi, ki bi morale ostati tudi v besedilu novega sporazuma: evropski zunanji minister in zunanja politika, pravna osebnost Evropske unije in razširitev glasovanja s kvalificirano večino v Svetu EU. "Unija ni in ne bo država, ter ne bo nadomestila nacionalnih držav," je poročevalec Brok poskušal zavrniti strahove evroskeptikov.
Predstavnik nemškega predsedstva Sveta EU, državni sekretar za evropske zadeve Günter GLOSER je pojasnil, da države članice še niso dosegle dogovora o številnih vprašanjih ogrodja novega sporazuma, vendar je prepričan, da bodo sposobne najti rešitev, ki bo tudi jasna za državljane. Večina članic želi v novem sporazumu obdržati glavne določbe ustavne pogodbe in se zavzema, da bi Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča. Medvladna konferenca naj bi se zaključila v času portugalskega predsedstva, torej do konca leta 2007, ratifikacija novega sporazuma pa najkasneje do evropskih volitev junija 2009.
V imenu Komisije je njena podpredsednica in komisarka za institucionalne odnose ter komunikacijsko strategijo Margot WALLSTRÖM vnovič poudarila, da je besedilo ustavne pogodbe občutljiv kompromis, ki se ga lahko spreminja le z jasnim mandatom. Poudarila je, da je pravna osebnost Unije nujna reforma, ki bo okrepila sposobnost delovanja EU na svetovnem prizorišču. Zavzela se je za ustrezno ravnotežje vpliva nacionalnih in Evropskega parlamenta ter dodala, da je treba državljanom pojasniti, zakaj mora Unija sprejeti nov sporazum ter jih uspešno vključiti v dialog o tem procesu.
Predstavniki političnih skupin
Íñigo MÉNDEZ DE VIGO (EPP-ED, ES) je dejal, da je za Evropsko ljudsko stranko jasno, kaj mora biti v vsebini sporazuma - in to je opredeljeno v točki 9. predlaganega poročila, " namreč da moramo prisluhniti vsem. To pa pomeni ne le tistim, ki želijo manj Evrope, ampak tudi tistim, ki so za ustavno pogodbo. Evropski parlament želi pomagati Evropski komisiji, biti prisoten na medvladni konferenci, vendar seveda nočemo prevzeti njene vloge." Dodal je še, da bo parlament ocenil rezultat konference na podlagi primerjave z vsebino ustavne pogodbe.
Jo LEINEN (PES, DE) je v imenu socialdemokratov poudaril, da je treba ohraniti bistvena določila ustavne pogodbe. "Evropski parlament ne sprejema rezultatov, ki bi prinesli manj učinkovitosti, in preglednosti v primerjavi s tem, kar smo že sprejeli. Raziskava Eurobarometer potrjuje, da si državljani želijo več demokracije, več pravic, novo energetsko politiko, zaščito pred naravnimi nesrečami, zato ne razumemo, da bi vlade odvzele nekaj, kar so skupaj s parlamentom sami ustvarili." Izrazil je nasprotovanje dogovarjanju za zaprtimi vrati in se izrekel proti "mini pogodbi".
V imenu liberalcev je Andrew DUFF (ALDE, UK) odločno podprl poročilo in zamisel o medvladni konferenci za izboljšanje pogodbe o institucionalnih reformah. "Ob koncu obdobja za razmisleka lahko ugotovimo dvoje - prvič: okrepiti moramo demokracijo znotraj evropskih institucij in na lokalni, regionalni ter nacionalni ravni v Evropi. Druga ugotovitev pa je, da je treba oblikovati bolj prožne načine za spreminjali pogodb v prihodnosti. Države, ki si še vedno želijo zavrniti paket, morajo imeti možnost pravnega veta nad tem, ne smejo pa imeti moralne in politične moči, da ustavijo napredovanje tudi za vse ostale."
Brian CROWLEY (UEN, IE), sopredsedujoči Združenja za Evropo narodov, je dejal, da je treba prisluhniti vsem državljanom unije, ne le Francozom in Nizozemcem ampak vsem, ki so zaskrbljeni za prihodnost Evrope. "Imeli smo obdobje razmisleka in voditelji držav članic morajo zdaj na naslednjem Evropskem svetu sprejeti odločitev za novo pogodbo. (...) Uspeh EU je tudi uspeh evropskih institucij, ki temelji na kompromisih, dogovorih. Evropa ne sme postati Evropa dveh hitrosti, ne smemo oblikovati stare in nove Evrope. Ohraniti je treba bistva besedila ustavne pogodbe, ki je sprejemljivo za vse države članice."
Johannes VOGGENHUBER (Zeleni/EFA, AT) je kolege opozoril, da je Evropski parlament v preteklosti že pogosto postavljal ultimate, vendar pa ni šel nikoli "na barikade", ko ti ultimati niso bili izpolnjeni. Obžaloval je, ker so bili iz ustavnega procesa izključeni nacionalni in Evropski parlament ter javnost in pojave nacionalizma. "Razprava o spremembi pogodbe je pravzaprav daleč od vzrokov za negativne izide v Francije in na Nizozemskem ter krika prebivalstva po demokraciji. Popolnoma nič nima s tem, kar je zahtevalo prebivalstvo, veliko pa s tem, kar so zahtevale vlade že v okviru konvencije - o kakšni plus Evropi, o več socialne odgovornosti pa ni niti besede."
Za Združeno evropsko levico je vodja skupine Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) ugotavljal, da je veliko pridržkov povezanih z obliko in ne z vsebino, saj naj bi bilo tisto, kar ljudi najbolj skrbi in razburja, že razrešeno. "Poročilo v 6. členu pravi, do katere točke lahko še popustimo. Ustavni proces, ki temelji na ustavni pogodbi je treba podpreti in tudi pospešiti, a v drugačni obliki." Dodal je, da se njegova skupina ne more strinjati s prikrivanjem resnih problemov, ki jih imajo državljani z določili v evropskem pravu, ki govorijo o svobodnem tržnem gospodarstvu, saj ta postavljajo pod vprašaj tudi evropski socialni model.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) je izrazil nasprotovanje ustavni pogodbi in dejal, da kozmetične spremembe niso dovolj. "Če želimo prispevati k uspehu, moramo tudi sprejeti kompromise glede vsebine. To bi si morala poročevalca vzeti k srcu."
Bruno GOLLNISCH (ITS, FR) se je vprašal, kaj je resnica - po njegovem je resnica ta, da se želi ustvariti evropska "super država", k čemur vodijo določila o pravni osebnosti, predsedniku Sveta EU, zunanjemu ministru, skupni valuti in glasovanju s kvalificirano večino. "Nekateri med vami, morda celo večina, se s tem strinja - a potem moramo biti odkriti in državljanom to tudi jasno povedati."
Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK) je bil kritičen, saj poročilo po njegovem noče razumeti pomena besede "ne" in sprejeti politične realnosti zavrnitve. "Nekateri nočejo sprejeti, da je ustavna pogodba postala nesprejemljiva. Toda - kdor želi imeti več Evrope, naj jo ima, kdor noče, pa bi moral imeti možnost, da si povrne suverenost odločanja."
20070606IPR07541
SL
1
PHOTO
20070607PHT07629.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
