Nizozemski premier o prihodnosti Evrope
Prihodnost unije/Evropska integracija
2007-05-23 - 19:12
Pred Evropskim parlamentom v Strasbourgu je v sredo nastopil nizozemski premier Jan Peter Balkenende, ki je predstavil stališča Nizozemske - države, ki je leta 2005 na referendumu zavrnila predlog za evropsko ustavo - do vprašanj prihodnosti Unije.
Predsednik parlamenta Hans-Gert PÖTTERING je uvodni predstavitvi poudaril, da je bila Nizozemska kot ustanovna članica današnje Evropske unije vedno v ospredju integracijskih procesov, z njo so povezani pomembni mejniki Evrope, kot sta Pogodba iz Maastrichta, Amsterdamska pogodba, žal pa tudi zavrnitev Ustave na referendumu pred dvema letoma. "Skupaj s kolegi v Evropskem parlamentu in tudi z vami pa sem prepričan, da ta odločitev nizozemskih državljank in državljanov ne pomeni tudi "ne" Evropski uniji, njenim vrednotam in njenemu pomenu." Dodal je, da si evropski poslanci želijo videti dejansko izvajanje jedra Ustave, k čemur sodijo tudi ustrezne reforme. Evropski parlament zato ne bo zadovoljen s sporazumom, ki ne bo v interesu Unije in njenih državljanov.
Nizozemski premier Jan Peter Balkenende je na začetku svojega govora poudaril, da Nizozemska ostaja pro-evropsko usmerjena, kjer prebivalstvo po zadnjih raziskavah javnega mnenja 75-odstotno podpira članstvo v EU, toda: "Volivci so z veliko večino zavrnili Ustavno pogodbo in najti je treba skupno rešitev, ki bo pomirila skrbi, nastale po referendumih v Franciji in na Nizozemskem."
Po Balkenendejevem mnenju je treba razloge za nizozemski "ne" iskati tako v tem, da se je Evropska unija razširila ne le geografsko, ampak tudi vsebinsko. "Razumeti moramo, da javnost rabi čas, da se privadi na EU v novi obliki. Spremembe so šle za nekatere prehitro. Moramo pustiti čas, da nastane nova solidarnost," je dejal nizozemski premier, ki meni, da je razlika tudi v razumevanju pojma "ustava", ki za nekatere pomeni demokracijo in omejevanje oblasti, za druge pa nacionalno državo: "Postaviti vprašanje, 'Ali ste za Ustavo za Evropo?' se je razumelo 'Ali ste za EU kot državo?' in to je bilo očitno preveč."
Predsednik nizozemske vlade je nato predstavil dva cilja in štiri načine za rešitev krize: "Prvič: EU mora delovati bolj demokratično. Drugič: EU mora sprejemati odločitve in jih tudi izvajati." Pot k spremembam naj bi bila postopna: "Smo za majhne, vendar pomembne korake naprej, saj se s tem poudarijo izboljšave, demokratične varovalke in večja učinkovitost." Večjo demokratičnost naj bi Unija dosegla z večjo subsidiarnostjo in podarjeno vlogo nacionalnih parlamentov, ki "morajo imeti dejansko vlogo pri ocenjevanju, če predlagana skupna zakonodaja upošteva načela subsidiarnosti. Če je večina nacionalnih parlamentov proti predlagani zakonodaji, je to treba upoštevati." Kot tretji pomembni element je Balkenende poudaril razširjeno večinsko glasovanje za večjo učinkovitost, "obenem pa se je treba zavedati, da države težko predajo svojo pravico do veta in se bojijo, da bi EU prikrito pridobila večje pristojnosti. Tukaj je možen le en odgovor - Unija je lahko bolj učinkovita le, če ima podporo javnosti" . Pogoji za širitev bi prav tako morali biti vključeni v sporazum, saj je na Nizozemskem prisotno prepričanje, da se Unija ne drži pravil, ki jih je sama postavila: "Merila so jasna, toda nekateri menijo, da se jih ne upošteva dovolj dosledno, kar zmanjšuje javno podporo EU."
Na koncu je nizozemski premier dejal: "Evropa je v 50 letih prehodila dolgo pot. Skupaj lahko damo dober zgled za boj proti podnebnim spremembam, revščini in v iskanju odgovorov na varnostna vprašanja. Skupaj lahko združimo gospodarski potencial Evrope v vedno bolj integriranem svetovnem gospodarstvu. Vsa ta vprašanja zahtevajo močno in učinkovito Evropsko unijo, ki uživa zaupanje svojih državljanov."
Predstavniki političnih skupin
Joseph DAUL (EPP-ED, FR): " Evropa je skupna civilizacija, skupna zgodovina, gre za skupnost, ki se prilagaja situaciji, se odziva na izzive. Ste predsednik vlade države, ki je verjetno najbolj odprta od vseh evropskih držav. 75% vaših državljanov je za evropsko združevanje, povprečje EU pa je 53%. Nizozemci so, tako kot Francozi, leta 2005 kljub vsemu zavrnili ustavno pogodbo, kar pomeni, da večina med njimi verjetno ne vidi dovolj legitimnosti in verodostojnosti v Evropi, kakršna je. To pomeni, da je Evropa nekoliko oddaljena od evropskega državljana. Ne pozabimo, da je evropsko združevanje nekaj skupnega, kar bo prineslo koristi, upoštevati pa moramo tudi kritično stališče, zlasti kar zadeva pristop k novi pogodbi. Evropejci od nas pričakujejo boljše življenje. Zagotoviti moramo večjo demokratičnost in učinkovitost našega delovanja. (...)Govorili ste o vlogi nacionalnih parlamentov, nujnosti razmejitve pristojnosti med Unijo in članicami - strinjam se z vami. Če se tudi nacionalni parlamenti ne bodo ukvarjali z evropskimi političnimi vprašanji, bo pot, ki smo jo ubrali, še težja in bolj trnova. Kdo je odgovoren, kdo sprejema kakšne odločitve - to hočejo vedeti tudi naši državljani. V prestolnicah politiki za vse težave krivijo Bruselj in se hkrati hvalijo z rezultati, kot da so njihovi lastni."
Martin SCHULZ (PES, DE): "Rekli ste "upam, da se bomo osredotočili na to, kar nas zbližuje in ne na to kar nas ločuje" - to je stavek, ki nas opogumlja. Do zdaj smo imeli občutek, da je tudi na Nizozemskem ravno obratno. Če "ne" na Nizozemskem pomeni, da ustavna pogodba ne more začeti veljati, na nek drug način pa moramo povečati učinkovitost, potem sem pripravljen zbližati stališča. (...) Rekli ste, da mora biti Evropa v prihodnosti bolj učinkovita in udarna. Da, toda ne na podlagi pogodbe iz Nice. Evropa ni učinkovita na Bližnjem vzhodu, na primer, ker nima zunanjega ministra in o zunanji politiki odloča s soglasjem. Sami pravite, da nasprotujete uvedbi zunanjega ministra, opredelitvi himne, zastave in imenu pogodbe. Prav - toda to so simboli, ki pa niso pomembni toliko, kot je pomembna vsebina. Treba je storiti še korak naprej. Premier Prodi je včeraj poudaril, da hoče celo ustavo, vi vztrajate na polovici in če oba popustita za polovico, smo na treh četrtinah, kar je že uspeh."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Včeraj je nekdo govoril o EU, ki je pripravljena spopasti se z izzivi 21 stoletja, a za to je potrebno še marsikaj. Nemško predsedstvo je pokazalo svojo moč in pod berlinsko izjavo pripeljalo vseh 27 članic. (...) Gre za delovna mesta, kakovost življenja, varnost, itd. Kar moramo končati v EU, je zlorabljanje ljudi. Ohraniti moramo mednarodni prestiž, naše institucije se morajo spreminjati s časom, tega pa ne moremo, če ne uveljavimo vsebine, ne pa da sedaj režemo s kirurškimi posegi. Govorimo o delovnih mestih, o kakovosti življenja.(...) Če vas motijo. zastava, himna, potem to opustimo, to so le simboli. Nujno potrebni pa so varnost, skupno ukrepanje, ko gre na primer za priseljevanje. O tem prepričujte državljane. Vodite svoje državljane, da bodo začeli ukrepati."
Brian CROWLEY (UEN, IE): "Reči moram, da so me zamisli kompromisnega soglasja nekoliko presenetile. Prihodnost mora gotovo biti zasnovana na soglasju. Daul pravi, da potrebujemo enakost - med kulturami, posamezniki. Kar pomeni tudi, da ne moremo vedno prisiliti vsakogar, da deluje enako. Včeraj nam je Prodi rekel nekaj, kar ni pot naprej, ampak prej grožnja - Evropa dveh hitrosti. (...) So stvari, ki jih je treba prepustiti državam članicam, so stvari, ki jih je prav sprejemati s soglasjem in ne s kvalificirano večino. Določenim je treba povedati, da za kaj tudi niso pristojni."
Kathalijne Maria BUITENWEG (Zeleni/EFA, NL): "Nova vlada se že 100 dni pogaja z javnostjo, že več kot 500 dni pa niso nič povedali o Evropi. Očitno slišite le to, kar želite slišati. Poslušali ste samo predloge tistih, ki se zavzemajo za manj sprememb. Mislite da so ljudje tako zadovoljni s trenutno pogodbo, da so zato glasovali proti? Osemdeset odstotkov tistih, ki so glasovali proti, je menilo, da moramo imeti še pogajanja, da pa je treba narediti spremembe, da moramo delati na skupni zunanji politiki, da je treba narediti EU bolj demokratično. Želite manj Evrope, to pa bo imelo posledice. Kot če bi šli nazaj k prodajalcu koles in bi želeli zamenjati kolo, pa bi vam dal skiro, čeprav bi radi kolo."
Erik MEIJER (GUE/NGL, NL): "Včeraj je Prodi dejal, da se morajo poslanci vrniti v matične države in prepričati oz. zagovarjati staro verzijo ustavne pogodbe, saj bo težko sprejeti nove kompromise. To je nekako sprto z demokracijo. Leta 2005 je bila večina parlamentov za, tudi Nizozemski parlament je bil za. V Franciji se za razpis referenduma odloči predsednik, na Nizozemskem pa parlament, kjer so k temu pozivale tri stranke. Pričakovali so podporo, a doživeli "ne". Belgija, Britanija in Danska niso imele referendumov, a najbrž bi bili tudi tam proti.(....) Nizozemska vlada je povedala, da morajo imeti nacionalni parlamenti več pristojnosti in da nobenih nacionalnih zdravstvenih storitev tudi ne bi smelo biti vključenih, je proti večji liberalizaciji storitev. Če danes ne boste imeli dovolj podpore v Evropskem parlamentu, ne pomeni, da vas ne podpiramo. Ne smejo vas ustrahovati tisti, ki na vsak način želijo ustavno pogodbo."
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL): "Razumem vaše težave glede ustavne pogodbe, predvsem tega, da bi imeli nekega predsednika. Predlagam, da imamo tridelno predsedstvo, ki bi trajalo leto in pol in kjer bi bila udeležena ena mala, ena srednja in ena velika članica. Predlagam vključitev koebenhavnskih meril. Pomembno je reči, kje smo glede končnih meja EU. Previdni moramo biti glede prihodnosti in nadaljnje širitve, na primer na Belorusijo ali Moldavijo - lahko jim pa pomagamo. Ne strinjam pa se z vami, da bi nacionalni parlamenti lahko blokirali predloge - posredujejo naj svoje dvome in predloge Evropskemu parlamentu."
Philip CLAEYS (ITS, BE): "Nizozemci so se izrekli proti ustavni pogodbi, upam, da se bo vaša vlada še naprej zavzemala za novo pogodbo, ki pa ne bo "ustavna". Upam, da bodo volivci dobili možnosti spregovoriti ne le na Nizozemskem, ampak tudi drugje. (...) Ko ste prvič prišli v Evropski parlament, ste dejali, da moramo nadzorovati oz. uresničevati vse koebenhavnska merila, preden pristopi Turčija. Sprašujem vas, ali ste to res naredili. Poglejte umore, ki so se zgodili, Nobelov nagrajenec je moral pobegniti, ker so mu grozili. Dogajanje v Turčiji je treba pozorno spremljati. Umorjen je bil katoliški duhovnik. Turčija ne priznava ene članice EU. Kako lahko pričakujemo, da bi bila Turčija članica, če pa ne odprte pristanišč in letališč. Kljub vsemu temu pa se še vedno delamo, kot da se nič ne dogaja."
Jim ALLISTER (samostojni poslanci, UK) "Res se moramo vprašati, koliko energije smo že porabili za to, da bi poskušali sprejeti to ustavno pogodbo. Ustavna pogodba se mogoče v EP zdi pomembna, a večina naših evropskih državljanov ne meni enako. Povprečni državljan se bolj zanima za dobro izobrazbo, socialni položaj in vse višje cene. Del razloga, zakaj institucije EU ne delujejo in so v nekem statusu quo, je v tem, da ne želimo sprejeti tega "ne" kot demokratičnega in končnega odgovora. Želimo neke strategije, a ne dovolimo, da bi se naši državljani izrazili. Želimo spremeniti naslov, nekoliko skrajšati besedilo, predvsem pa ne organizirati referendumov. To ni dobro. Imeli bi predsednika in zunanjega ministra EU, še manj bi bilo nacionalne suverenosti, še več bi bilo glasovanja s kvalificirano večino. To je nekaj, kar je že bilo zavrnjeno. Državljani se morajo izraziti o tem."
20070516IPR06773
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
