Nadaljevanje Berlinske izjave
Institucije
2007-03-28 - 19:06
Tri dni po slovesnostih v Berlinu je nemška zvezna kanclerka Angela Merkel poslancem Evropskega parlamenta predstavila vsebino Berlinske izjave. V razpravi, ki je sledila, so sodelovali tudi predsednik Komisije Barroso in predsedujoči parlamentarnih političnih skupin.
Nemška kanclerka Angela Merkel je na začetku nastopa izrazila zahvalo parlamentu za sodelovanje pri nastajanju Berlinske izjave: "V listini poudarjamo izjemne uspehe, ki jih dosegla Unija v svoji dosedanji zgodovini ter ogromne izzive, ki so še pred nami. Rada bi se zahvalila predsedniku Pötteringu in voditeljem političnih skupin v parlamentu za njihovo podporo. Uspelo nam je s skupnimi prizadevanji Evropskega parlamenta, Komisije in članic Sveta."
Kanclerka je v nadaljevanju opozorila na zunanjepolitična vprašanja, kjer lahko Evropa stori več, če bo delovala združeno in solidarno. Med njimi sta tudi usoda ljudi v Darfurju, za kar si bo Unija prizadevala za oblikovanje ostrejših resolucij v Varnostnem svetu Združenih narodov, in podpora prebivalcem Belorusije, da bi uživali evropske ideale.
Berlinska izjava pomeni korak naprej, saj postavlja nov časovni termin za ureditev ustavnih vprašanj EU do leta 2009. "Ne moremo si dovoliti, da bi v kampanji pred evropskimi volitvami govorili, kako širitev Unije ni več mogoča, da ni skupnega boja proti podnebnim spremembam, da energetika ni osrednja politika EU, da o varnostnih vprašanjih ne moremo odločati z večino. Takšna kampanja bi še povečala prepad med evropskimi institucijami in državljani," je prepričana kanclerka in dodala, da nemško predsedstvo ne namerava predstaviti že izdelanih rešitev, temveč načrt delovanja in cilje, ki jih želi doseči.
Merklova je opozorila, da je pred nemškim predsedstvom do junijskega vrha še precej nalog, predvsem reševanje praktičnih vprašanj. Na vrhu EU-ZDA bo govor o čezatlantskem partnerstvu ter o energetiki in varovanju podnebja: "Doseči želimo ambiciozne cilje in partnerje po svetu moramo spodbuditi, da jih vzamejo za svoje. Dežele v razvoju se bodo pridružile industrijsko razvitim državam v teh prizadevanjih le, če bomo sami pokazali voljo, da te zahtevne cilje tudi uresničimo."
V zaključku svojega nastopa je nemška kanclerka ponovila svoje besede iz Berlina, da bodo Evropejci uspešnost svojih voditeljev ocenjevali po tem, kako uspešni so pri zagotavljanju napredka in družbene kohezije: "Evropskim državljanom moramo zagotoviti, da je Evropa skupnost, kjer lahko živijo v miru in svobodi. Svet ne bo čakal na Evropo - biti mora v prvih vrstah pri varovanju svojih skupnih vrednot in doseganju skupnih ciljev. Le tako bomo lahko dosegli, da bo to Evropa za ljudi, ki bo imela varno in svobodno prihodnost."
Predsednik Evropske komisije
Predsednik Komisije Jose Manuel Barroso je v svojem nastopu uvodoma dejal, da sta se minuli konec tedna v Berlinu srečali "Evropa preteklosti in Evropa prihodnosti" , saj je praznovanje 50 let miru, svobode, solidarnosti, napredka in enotnosti potekalo v mestu, ki je bilo nekdaj simbol razdeljene, zdaj pa nove združene Evrope.
"Berlinska izjava predstavlja zavezanost evropskih institucij in držav članic vrednotam ter ciljem 21. stoletja.(...) Ponosen sem, ker so tri institucije podpisale izjavo in prisotnost Evropskega parlamenta je dokaz demokratične zrelosti Unije, kar je treba še dodatno poudariti," je dejal Barroso.
V nadaljevanju je predsednik Komisije več pozornosti namenil tako imenovani dvotirni strategiji : hkratnemu doseganju rezultatov in reševanju ustavnih vprašanj: "Spomladanski vrh je dokaz uspešnosti strategije - pokazali smo zavezanost, da dosežemo rezultate na področju energetike in boja proti podnebnim spremembam. Berlinska izjava pa je zaveza, da se pred evropskimi volitvami 2009 dogovorimo o rešitvi medinstitucionalnih razmerij. Vse to je nov dokaz, da je narobe, če govorimo o neskladnosti med pragmatičnim pristopom in politično vizijo. Dvotirna strategija je pravilna(...) in za doseganje še boljših rezultatov rabimo učinkovitejše in bolj demokratične institucije."
Barroso je prepričan, da je nova pogodba nujna tudi zaradi izzivov, s katerimi se bo morala Evropa soočiti v prihodnosti, saj države članice ne morajo same reševati globalnih vprašanj, kot so podnebne spremembe, varnost preskrbe z energijo in priseljevanje: "Le skupaj in v duhu dejanske solidarnosti lahko najdemo odgovore in to je sporočilo iz Berlina, ki se naj prenese tudi v zavezo, da rešimo institucionalno vprašanje pred volitvami 2009."
Predsednik Komisije tudi meni, da neuspeh pri ratifikaciji Evropske ustave meče senco pesimizma na Evropsko unijo, saj bodo skeptiki vedno znova spraševali, kako naj resno upoštevajo evropske voditelje in njihove poskuse reševanja globalnih vprašanj, če se ne morejo dogovoriti o lastnih pravilih igre in razmerjih med institucijami. "Neuspeh bi lahko povzročil razdore, ki bi ogrozil naše skupne vrednote. Zgodovina nas opozarja, da velikih dosežkov, kot so mir, svoboda, in solidarnost ne moremo jemati za same po sebi umevne. Nenehno moramo ohranjati naš napredek pri uresničevanju politik in zaščiti vrednot, kot so spoštovanje posameznika, svoboda, pravičnost in solidarnost. Vrednote kažejo, da nismo le trg, ampak politična skupnost in unija, za njihovo zaščito pa moramo reformirati svoje institucije." je prepričan Barroso.
Na koncu je Barroso ponovil svoje besede iz Berlina: EU ni zasedbena sila, ampak skupni projekt, kjer ni razlikovanja med "nami" in "njimi", zato morajo voditelji, kljub skušnjavam, biti pošteni in si prenehati pripisovati zasluge za vse uspehe, za neuspehe pa kriviti Bruselj.
Voditelji parlamentarnih političnih skupin
Joseph DAUL (EPP-ED, FR): "Petdeset let sta dve generaciji - ne veliko v zgodovini, je pa veliko v očeh mladih. Mladi se morajo zavedati da je to njihova resničnost. Glede na nestabilnost v svetu vse kaže, da življenje v miru in varnosti ni dano vsem, tudi v naših državah članicah. Poskušal sem se vživeti v kožo mladega Evropejca in navesti prednosti: učenje tujih jezikov, izmenjave, organizacija kulturnih prireditev onstran virtualnih meja, skupna valuta... da smo lahko državljani države, ki delujemo v soglasju s partnerji v drugih državah, da živimo v državi, kjer imamo nadzor nad demokratičnimi volitvami, preprečevati konflikte. (...) V globaliziranem svetu mora Evropa odigrati svojo vlogo, dati socialni model in ne bomo tiho sprejemali vsega, ampak se bomo tudi upirali. Lahko vplivamo tudi na zgodovino, to smo že pokazali."
Martin SCHULZ (PES, DE): " Izraz 'zgodovinski dogodek' uporabljamo zelo potratno. Zavedati se moramo, da je zgodovinski dogodek tukaj in zdaj - kaj bi se zgodilo, če ne bi podpirali Berlinske izjave? Kanclerki Merklovi čestitam, ker niste pustili, da vam gledajo čez ramo, to je uspeh za Evropo. Začenja pa se zgodovinsko obdobje za Evropo, saj se postavlja vprašanje, kako naprej. Jasno je in odkrito povem: ustavna pogodba, takšna kot je, ne bo uveljavljena, te ustave ne bomo dobili, kar pa ne pomeni, da ne bomo dobili nobene. Pa tudi ni nič narobe, če se ne bo imenovala ustava. Kako bo šlo naprej z našo celino? Imamo tudi takšne, ki želijo drugačno prihodnost, ki ne želijo revizije pogodbe, že Nica je bila preveč. Želim jim povedati: evropski integracijski proces ni končan, mora se nadaljevati. Hočemo da se nadaljuje, ker ga potrebujemo, vsi ki želimo širitev EU jim moramo povedati, da brez reform in prenovljene pogodbe ne bo prišlo do širitve. Poljskemu predsedniku Kaczynskemu in češkemu predsedniku Klausu pravim: Hrvaški zelo škodita, ker preprečujeta reformo. Ne smemo dovoliti, da bi drugi plačevali ceno za ta zastoj."
Graham WATSON (ALDE, UK): "Ko smo sedeli v Berlinu v muzeju zgodovine, sem opazil dvoje - vaš navdih in pa, da ste bili od 31 ljudi na odru edina ženska - dajete zgled, potrebujemo več žensk na najvišjih mestih v politiki. V sedanjih okoliščinah je bila verjetno le ženska sposobna doseči sporazum. Ne morem pa vam čestitati za postopek. Besedilo, ki je bilo napisano v katakombah kanclerske pisarne in ki ga podpišejo predsedniki treh najpomembnejših inštitucij, se ne more začeti z 'Mi, državljani EU'. Barroso ima prav, da morajo inštitucije spoštovati različnost, države članice pa bi morale promovirati enotnost. Svečano praznovanje kot je bilo v Berlinu, bi moralo potekati v več evropskih prestolnicah. Dokler se vsi kolegi v Evropskem svetu ne boste zavzemali za evropski projekt, ne bomo dobili trdnega temelja za prihodnost. "
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT): "V Berlinski izjavi piše, da je EU zveza držav, ne pa neka nova nad-država. Da EU temelji na identiteti človeka, razlikah med ljudmi. Obžalujemo, da ni bilo mogoče vključiti tudi priznavanje naših korenin. Prepričani smo, da bi morale biti institucije laične, toda hkrati tudi, da bi se morali zavedati tudi naših verskih korenin. V tej kompleksni družbi, večkulturni in etnični, mir temelji na spoštovanju dostojanstva posameznika, kjer vsaka kultura priznava druge in spoštuje samo sebe. (...)Vsaka demokracija je na nek način nevarna. Vrednote, ki jih imamo v naši družbi, moramo zaščititi, ne smemo jih uničevati. Veliko stvari mečemo v isti koš - kulturni in politični relativizem vodi do obupanega posvetnega. Ne želimo si modela, ki bi ljudi prisilil v iskanje virtualnega, ker ne zmorejo ali se bojijo dejanskega življenja."
Monica FRASSONI (Zeleni/EFA, IT): "Mislim, da je sporočilo seglo dlje, tudi javnost je razumela, da je bilo teh 50 let pozitivnih in da je potrebno delo nadaljevati. Evropski narod še morda ni povsem razumel besedila izjave, tudi tega ne, s koliko napori sta bili sestavljeni ti dve strani, na katerih pravzaprav niti ne gre za nekaj novega, izvirnega in čeprav še veliko elementov manjka, kar kaže tudi na to, koliko je različnih mnenj in stališč - in to ne obeta nič dobrega. Vemo, da sen EU še ni dosežen. Da v Darfurju ne moremo posredovati kot Evropa, ker smo razdeljeni. Da za mnoge energetska politika pomeni le to, da se pred Putina poležemo kot predpražnik in da ne zmoremo izvirne politike do ZDA. In da za vse to potrebujemo močno EU, Unijo z ustavo."
Gabriele ZIMMER (GUE/NGL, DE): "Berlinska izjava ne govori o sanjah, pa tudi ne o stvarnosti. Gre za vnovično zanikanje stvarnosti, ki državnike, voditelje vlad članic, onemogoča pri iskanju poti iz slepe ulice. Nobene prave izjave ni bilo glede militarizacije EU ali liberalizacije trga. Državljani se srečujejo z revščino, dolgotrajno brezposelnostjo, socialnim izključevanjem. Sporočilo se obrača na vladajoče, ne pa na državljane in o stvarnosti tudi ni besede. Komentatorji govorijo o preizkušnji ustavne pogodbe. Pomeni, da bi bila prihodnja ustava bila plod tajne diplomacije, brez udeležbe državljanov."
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK): "Najpomembnejši del izjave je zadnji stavek - zagotoviti nov skupni temelj do leta 2009. Nemčija torej želi ustavo zamaskirati, spremeniti nekatere dele besedila, glavno vsebino pa obdržati. To vsebino so Nizozemci in Francozi zavrnili. Če bi demokratične sile zahtevale referendum glede nove ustave, po možnosti na isti dan, bi lahko državljani besedilo sprejeli in imeli več pristojnosti kot v stari pogodbi, ki je pravice državljanom pravzaprav jemala. Državljani morajo imeti zadnjo besedo, ne pa uradniki za zaprtimi vrati."
Bruno GOLNISCH (ITS, FR): "Pred 50 leti so bile podpisane rimske pogodbe med državami, ki so si bile med seboj podobne po socialnih modelih, z različno bogato kulturo, a s skupnimi vrednotami. Vse skupaj pa je ustvarilo pogoje, v katerih so proizvodi, predvsem kmetijski, dosegali višjo ceno. Danes dopuščamo invazijo neevropskih izdelkov. Deindustrializacija je Evropo stala milijone delovnih mest. Z nepremišljenim odpiranjem meja je EU ustvarila nezaposlene, revščino. Berlinska izjava pa o tem sploh ne govori. Gre za cinično samozadovoljno trepljanje po ramenih, to ni pravično do državljanov."
Jim ALLISTER (NI, IRL): "Če odštejemo vse samohvale, ta izjava v resnici prinaša zelo malo. Gre za osrednji cilj rimske pogodbe in tega naj bi deklaracija praznovala oz. počastila. To pa številni vidijo kot možnost za ponovni zagon neuspele evropske ustave. Izjava pa niti ne omenja ustave. Namesto tega navaja stare nesmisle o tem, kako je EU gonilo Evrope. NATO, ne pa EU, je po mojem mnenju tisti, ki je zagotovil svobodo in mir v Evropi. Ideja evropskega sodelovanja ni vprašljiva, vprašljiva pa so sredstva, kako jo doseči."
20070326IPR04616 Berlinska izjava Govor predsednika Pötteringa ob podpisu Berlinske izjave
SL
1
LINK
http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/Maerz/0324-RAA/Slovene.pdf
SL
2
LINK
/president/speeches/sl/files/sp0017.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
