KONČNO
A6-0157/2006
2.5.2006
***I
POROČILO
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
(KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD))
Odbor za zunanje zadeve
Poročevalka:
Angelika Beer
Pripravljavec poročila (*):
Pierre Schapira , Odbor za razvoj
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori – člen 47 Poslovnika
PE 362.697v04-00
Oznake postopkov
* Postopek posvetovanja večina oddanih glasov
**I Postopek sodelovanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
**II Postopek sodelovanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
*** Postopek privolitve absolutna večina poslancev Parlamenta, razen v primerih, navedenih v členih 105, 107, 161 in 300 Pogodbe ES in členu 7 Pogodbe EU
***I Postopek soodločanja (prva obravnava) večina oddanih glasov
***II Postopek soodločanja (druga obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega stališča absolutna večina poslancev Parlamenta za zavrnitev ali spremembo skupnega stališča
***III Postopek soodločanja (tretja obravnava) večina oddanih glasov za odobritev skupnega besedila
(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki jo predlaga Komisija.)
Spremembe zakonodajnega besedila
Pri spremembah, ki jih predlaga Parlament, je spremenjeno besedilo označeno s krepkim poševnim tiskom . Besedilo, zapisano v navadnem poševnem tisku , označuje tehničnim službam namenjeni del zakonodajnega besedila s predlaganimi popravki, ki se upoštevajo pri pripravi končnega besedila (na primer očitne napake ali izpustitve v zadevni jezikovni različici). O teh popravkih odločajo pristojne tehnične službe.
VSEBINA
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA......................5
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................39
MNENJE ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE O PRAVNI PODLAGI.....................................41
MNENJE Odbora za razvoj* .........................................................................................43
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino ........................................................72
MNENJE Odbora za proračun .....................................................................................92
POSTOPEK............................................................................................................................101
OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE EVROPSKEGA PARLAMENTA
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
(Postopek soodločanja: prva obravnava)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ( KOM(2004)0630 )
UL C .../Še neobjavljeno v UL. ,
– ob upoštevanju člena 251(2), člena 179 in člena 181a Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu ( C6‑00251/2004 ),
– ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,
– ob upoštevanju členov 51 in 35 Poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračun in Odbora za razvoj ( A6–0157/2006 ),
1. odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;
2. poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;
3. naroči predsedniku, da stališče predloži Svetu in Komisiji.
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Uredba Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Predlog Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Obrazložitev
Ta in naslednji predlogi sprememb veljajo za pravno osnovo. Med Svetom in Parlamentom obstaja sporazum, ki določa, da pravna osnova ne sme biti člen 308 Pogodbe ES, ampak člen 179 (Razvojno sodelovanje) in člen 181a (Gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami. Odbor za pravne zadeve je podal pozitivno mnenje, v skladu s členom 35(2) Poslovnika. Ta sprememba zahteva nekatere spremembe v zvezi s področjem predloga (vsi ukrepi, povezani z jedrsko varnostjo, se morajo izbrisati in bodo zajeti v ločene predloge).
Predlog spremembe
2
Preambula
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA −
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 1.
Predlog spremembe
3
Navedba sklicevanja 1
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 179 in člena 181a Pogodbe,
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 1.
Predlog spremembe
4
Navedba sklicevanja 2
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,
črtano
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 1.
Predlog spremembe
5
Navedba sklicevanja 4
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta ,
v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe ,
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 1.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 1
(1) Da bi izboljšali učinkovitost zunanje pomoči Skupnosti, je bil oblikovan nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … bo vzpostavila predpristopni instrument, ki bo zajel pomoč Skupnosti za države kandidatke in možne države kandidatke. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … bo uvedla evropski sosedski in partnerski instrument. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … je namenjena razvojnemu sodelovanju in gospodarskemu sodelovanju z drugimi tretjimi državami. Ta uredba je dopolnilni instrument, namenjen obravnavanju kriznih razmer in določenih globalnih dolgoročnih izzivov miru in stabilnosti ter civilne varnosti in zaščite.
(1) Da bi izboljšali učinkovitost zunanje pomoči Skupnosti, je bil oblikovan nov okvir za načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … bo vzpostavila predpristopni instrument, ki bo zajel pomoč Skupnosti za države kandidatke in možne države kandidatke. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … bo uvedla evropski sosedski in partnerski instrument. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … je namenjena razvojnemu sodelovanju in gospodarskemu sodelovanju z drugimi tretjimi državami. Uredba (ES) št. … Evropskega parlamenta in Sveta z dne … bo vzpostavila evropski instrument, ki bo zajel pomoč Skupnosti za tretje države za spodbujanje zaščite demokracije in človekovih pravic. Ta uredba je dopolnilni instrument, namenjen obravnavanju kriznih razmer in določenih globalnih dolgoročnih izzivov miru in stabilnosti ter civilne varnosti in zaščite.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 2
(2) Skupnost je glavni subjekt za posredovanje gospodarske, finančne, tehnične, humanitarne in makroekonomske pomoči tretjim državam. Spodbujanje stabilnih pogojev za človekov razvoj in pospeševanje človekovih pravic, demokracije in temeljnih svoboščin ostaja eden od glavnih ciljev vseh instrumentov zunanje pomoči Skupnosti.
(2) Skupnost je glavni subjekt za posredovanje gospodarske, finančne, tehnične, humanitarne in makroekonomske pomoči tretjim državam. Spodbujanje stabilnih pogojev za človekov razvoj in pospeševanje človekovih pravic, demokracije in temeljnih svoboščin ostaja eden od glavnih ciljev vseh instrumentov zunanje pomoči Skupnosti. Svet je v zaključkih o učinkovitosti zunanjih ukrepov EU novembra 2004 ugotovil, da so „mir, varnost in stabilnost pa tudi človekove pravice, demokracija in dobro vodenje nujni elementi za trajnostno gospodarsko rast in izkoreninjenje revščine“.
Obrazložitev
Pomembno je poudariti tesno povezanost med gospodarsko rastjo in izkoreninjenjem revščine ter spodbujanjem vladavine prava in spoštovanja človekovih pravic.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 4
(4) Evropski svet je zavezal Evropsko unijo , da bo učinkovit dejavnik pri kriznem upravljanju in preprečevanju nasilnih sporov. Program za preprečevanje nasilnih spopadov EU poudarja „politično zavezanost, da si bo prizadevala za preprečevanje sporov kot enega glavnih ciljev zunanjih odnosov EU.“ Finančni instrumenti Skupnosti bistveno prispevajo k uresničevanju tega cilja in k razvoju Unije, da bo lahko globalno delovala na tem področju.
(4) Evropska unija se je zavezala , da bo učinkovit dejavnik pri kriznem upravljanju in preprečevanju nasilnih sporov. Program za preprečevanje nasilnih spopadov EU poudarja „politično zavezanost, da si bo prizadevala za preprečevanje sporov kot enega glavnih ciljev zunanjih odnosov EU.“ Finančni instrumenti Skupnosti bistveno prispevajo k uresničevanju tega cilja in k razvoju Unije, da bo lahko globalno delovala na tem področju.
Obrazložitev
Ubeseditev, primerna za akt, sprejet s postopkom soodločanja.
Predlog spremembe
9
Uvodna izjava 7
(7) Sporazum o partnerstvu iz Cotonouja zagotavlja integriran okvir za varnost in razvoj, zato bi moral instrument za stabilnost graditi na tem pristopu .
(7) Sporazum o partnerstvu AKP-EU iz Cotonouja zavezuje pogodbene stranke, da nadaljujejo aktivno, razumljivo in integrirano politiko izgradnje miru in preprečevanja sporov ter zagotavljanje ustvarjanja potrebnih povezav med takimi ukrepi in razvojem sodelovanja .
Obrazložitev
Ta predlog spremembe izraža dejansko besedilo člena 11 Sporazuma.
Predlog spremembe
10
Uvodna izjava 9
(9) Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite zagotavlja napotitev strokovnjakov za civilno zaščito v tretje države kot odziv na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek. Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o pospeševanju zmogljivosti Evropske unije na področju civilne zaščite prepoznava potrebo po hitri zagotovitvi sredstev za podporo takšnemu ukrepanju.
(9) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o pospeševanju zmogljivosti Evropske unije na področju civilne zaščite prepoznava potrebo po hitri zagotovitvi sredstev za podporo takšnemu ukrepanju.
Obrazložitev
Sprememba pravne osnove zahteva črtanje vseh sklicevanj na pogodbo EURATOM.
Predlog spremembe
11
Uvodna izjava 10
(10) Deklaracija Evropskega sveta o boju proti terorizmu z dne 25. marca 2004 je pozvala, da se protiteroristični cilji vključijo v programe zunanje pomoči. Poleg tega Strategija tisočletja EU o preprečevanju in nadzoru organiziranega kriminala, ki jo je sprejel Svet 27. marca 2000, poziva k tesnejšemu sodelovanju s tretjimi državami.
(10) Deklaracija Evropskega sveta o boju proti terorizmu z dne 25. marca 2004 je pozvala, da se protiteroristični cilji vključijo v programe zunanje pomoči. Poleg tega Strategija tisočletja EU o preprečevanju in nadzoru organiziranega kriminala, ki jo je sprejel Svet 27. marca 2000, poziva k tesnejšemu sodelovanju s tretjimi državami in raznimi agencijami Združenih narodov, ki sodelujejo v boju proti terorizmu .
Dejavnosti Skupnosti na teh področjih morajo biti v skladu z obveznostmi držav članic EU po mednarodnem pravu, še zlasti pravu človekovih pravic, pravu beguncev in mednarodnem humanitarnem pravu.
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 22, predvsem člen 2a(2)(a) (novo).
Predlog spremembe
12
Uvodna izjava 11
(11) Zlasti je potrebno, da lahko EU sprejme ukrepe, ki ji bodo omogočili podporo spodbujanju jedrske varnosti in zaščite v tretjih državah , boj proti širjenju orožja za množično uničevanje ter obravnavanje drugih tehnoloških nevarnosti za varnost in zaščito ter večjih nepredvidenih nevarnosti za zdravje, ki imajo nadnacionalni vpliv. Evropski svet je dne 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.
(11) Zlasti je potrebno, da lahko EU sprejme ukrepe, ki ji bodo omogočili boj proti širjenju orožja za množično uničevanje ter obravnavanje drugih tehnoloških nevarnosti za varnost in zaščito ter večjih nepredvidenih nevarnosti za zdravje, ki imajo nadnacionalni vpliv. Evropski svet je dne 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.
Obrazložitev
Sklicevanje na jedrsko varnost je treba izbrisati iz besedila, ob upoštevanju, da glede na spremembe pravne osnove to področje pokriva ločen instrument.
Predlog spremembe
13
Uvodna izjava 14
(14) Izkušnje so pokazale, da je za stabilizacijo po krizi potrebno neprekinjeno in prožno sodelovanje mednarodne skupnosti in da je treba posebno pozornost nameniti v začetnih letih po krizi, saj v tem času v veliko državah ponovno pride do kriznih razmer. Poleg tega države partnerice, v katerih obstajajo krizne razmere, mogoče nimajo institucionalnih zmogljivosti ali vlad, ki bi uživale popolno mednarodno politično priznanje, kar bi jim omogočilo, da v celoti sodelujejo pri postavljanju prednostnih nalog pomoči.
(14) Izkušnje so pokazale, da je za stabilizacijo po krizi potrebno neprekinjeno in prožno sodelovanje mednarodne skupnosti in da je treba posebno pozornost nameniti v začetnih letih po krizi, saj v tem času v veliko državah ponovno pride do kriznih razmer. Poleg tega države partnerice, v katerih obstajajo krizne razmere, mogoče nimajo institucionalnih zmogljivosti ali vlad, ki bi uživale popolno mednarodno politično priznanje, kar bi jim omogočilo, da v celoti sodelujejo pri postavljanju prednostnih nalog pomoči. Nevladni dejavniki predstavljajo lokalno civilno družbo in, kjer je to primerno, so tesno povezani s partnerskimi evropski nevladnimi organizacijami ter z načrtovanjem in izvajanjem ukrepov, da se poveča občutek lastništva in legitimnosti posredovanja ES.
Obrazložitev
Vloga lokalnih nevladnih organizacij pri doseganju ciljev te uredbe mora biti poudarjena ter njihova vključenost v načrtovanje in izvajanje ukrepov, povezanih s krizami, mora biti okrepljena. Glej tudi predlog spremembe 25, odstavek 7 in člen 5.
Predlog spremembe
14
Uvodna izjava 15
Izvajanje programov pomoči v kriznih razmerah in v času politične nestabilnosti zahteva posebne ukrepe, da bi se zagotovila prožnost pri odločanju in razporejanju proračuna, ter okrepljene ukrepe, da bi zagotovili skladnost z dvostransko pomočjo in mehanizmi za združevanje sredstev donatorjev, vključno s prenosom nalog javnih organov prek posrednega centraliziranega upravljanja.
Izvajanje programov pomoči v kriznih razmerah in v času politične nestabilnosti zahteva posebne ukrepe, da bi se zagotovila prožnost in preglednost pri odločanju in razporejanju proračuna, ter okrepljene ukrepe, da bi zagotovili skladnost z dvostransko pomočjo in mehanizmi za združevanje sredstev donatorjev, vključno s prenosom nalog javnih organov prek posrednega centraliziranega upravljanja.
Obrazložitev
Pomembno predvsem, ker so lahko ukrepi na tem področju financirani iz različnih virov in se izvajajo vzporedno z ostalimi instrumenti.
Predlog spremembe
15
Uvodna izjava 21
(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Strateške dokumente, ki urejajo dolgoročno pomoč, je treba predložiti upravljalnemu odboru. Posvetovanja s posvetovalnim odborom je treba opraviti, kjer je potrebna posebna prožnost pri oblikovanju in izvajanju programa.
(21) Posebne pravice Evropskega parlamenta in Sveta kot sozakonodajalcev je treba pri sprejemanju smernic strateških politik za izvajanje te uredbe ohraniti. Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je treba obravnavati v povezavi s predlogi sprememb 28, 30, 31 in 32.
Predlog spremembe
16
Uvodna izjava 22
(22) Zaradi vzpostavitve novega instrumenta za stabilnost je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 381/2001 z dne 26. februarja 2001 o oblikovanju mehanizma za hitro ukrepanje; Uredba Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever–jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil; Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju; 2001/824/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 16. novembra 2001 o nadaljnjem prispevku Evropske skupnosti Evropski banki za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo; Uredba (ES) št. 2130/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 1080/2000 z dne 22. maja 2000 o podpori Začasni misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) ter Uradu visokega predstavnika v Bosni in Hercegovini (OHR).
(22) Zaradi vzpostavitve novega instrumenta za stabilnost je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 381/2001 z dne 26. februarja 2001 o oblikovanju mehanizma za hitro ukrepanje; Uredba Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever–jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil; Uredba Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju; Uredba (ES) št. 2130/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju; Uredba Sveta (ES) št. 1080/2000 z dne 22. maja 2000 o podpori Začasni misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) ter Uradu visokega predstavnika v Bosni in Hercegovini (OHR).
Obrazložitev
Izbris je nujen zaradi spremembe pravne podlage.
Predlog spremembe
17
Uvodna izjava 24
(24) Pogodbe za namene sprejema te uredbe ne predvidevajo drugih pooblastil, kot tistih iz člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in iz člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.
črtano
Obrazložitev
Izbris je nujen zaradi spremembe pravne podlage.
Predlog spremembe
18
Naslov I
Naslov I - Cilji
Naslov I - Cilji in področje uporabe
Predlog spremembe
19
Člen 1
Splošni cilji in področje uporabe
Splošni cilji
Skupnost financira ukrepe za pospeševanje miru in stabilnosti ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih v skladu z določbami te uredbe .
1. Skupnost sprejme ukrepe sodelovanja in razvoja ter ukrepe finančnega, gospodarskega in tehničnega sodelovanja za pospeševanje miru in stabilnosti ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih pod pogoji, določenimi v tej uredbi .
Ti ukrepi zlasti podpirajo politike EU v zvezi z :
2. Pomoč Skupnosti mora :
– zagotavljanjem učinkovitega, pravočasnega in celostnega odziva, da bi preprečili, zmanjšali ali obravnavali posledice kriznih razmer, resne politične nestabilnosti ali nasilnega spora ;
(a) omogočiti zagotavljanje učinkovitega, pravočasnega , prilagodljivega in celostnega odziva, da se pomaga vzpostaviti, obnoviti ali vzdrževati pogoje, ki so bistveni za omogočanje učinkovitega izvajanja politik sodelovanja Skupnosti, ter tako prispevati k miru in stabilnosti, zlasti v nujnih kriznih razmerah ali pojavljajoči se krizi, pa tudi k preprečevanju nasilnih sporov ;
– velikimi izzivi, povezanimi z vzpostavitvijo ali ohranitvijo pravne države v tretjih državah, vključno z bojem proti regionalnim ali čezmejnim izzivom, na primer proti organiziranemu kriminalu, proti nezakonitemu prometu in proti terorizmu;
(b) v okviru stabilnih pogojev, ki omogočajo izvajanje politik sodelovanja Skupnosti, prispevati k zgraditvi potrebnih zmogljivosti v tretjih državah, s katerimi bi se spopadli s svetovnimi, čezregionalnimi in čezmejnimi vprašanji, ki bi lahko ogrozila stabilnost, zlasti s tistimi, ki ogrožajo pravno državo, vplivajo na varnost in zaščito posameznikov ali ogrožajo pomembno infrastrukturo.
– velikimi tehnološkimi nevarnostmi z morebitnim čezmejnim vplivom, vključno s spodbujanjem jedrske varnosti in z bojem proti širjenju orožja za množično uničevanje;
3. Politika Skupnosti na teh področjih prispeva k splošnim razvojnim ciljem, usklajevanju demokracije in pravne države ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
– razvojem zmogljivosti za ohranjanje in podporo miru v partnerstvu z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi organizacijami.
Poleg tega ta uredba vzpostavlja okvir za odziv na nove politične pobude, ki jih podpira Evropska unija v skladu s cilji te uredbe in tako dopolnjuje ukrepe, ki se lahko izvajajo v skladu z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti.
Obrazložitev
Ta in naslednji predlogi sprememb vpeljujejo občutne spremembe predloga Komisije, ki jih je treba podrobno pojasniti. Vaša poročevalka je pozorno spremljala delo ustreznih delovnih skupin v Svetu in imela nekaj predhodnih stikov s predstavniki predsedstva Sveta. Rezultat je skupni pristop k strukturi instrumenta, s katerim je vpeljana jasna meja med kratkoročnimi ukrepi, povezanimi s krizami (združeni v členu 2 – glej predlog spremembe 21) in dolgoročnimi, transregionalimi ali globalnimi ukrepi, povezanimi s stabilnostjo (združeni v novem členu 2a – glej predlog spremembe 22). V nasprotju s Svetom, vaša poročevalka verjame, da mora biti cilj instrumenta (spodbujanje miru in stabilnosti) jasno opredeljen. Državljani Evrope želijo več miru in stabilnosti v svetu in Unija se mora na ta klic odzvati.
Predlog spremembe
20
Člen 1 a (novo)
Člen 1 a
1. Pomoč Skupnosti v skladu s to uredbo dopolnjuje pomoč, ki jo zagotavljajo uredbe o ustanovitvi instrumenta za humanitarno pomoč, integriranega predpristopnega instrumenta, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje ter evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR). Dopolnjuje tudi pomoč Skupnosti, zagotovljeno v skladu s tematskimi programi, ki se financirajo iz zgoraj navedenih instrumentov.
Pomoč Skupnosti v skladu s to uredbo je zagotovljena le toliko, da ne črpa iz zgoraj navedenih instrumentov aliv takšni meri, da ciljev ukrepa, ki so predvideni na področju upravičenosti, ni možno doseči s pomočjo drugih finančnih instrumentov zunanje pomoči, če je pomoč možno učinkoviteje zagotoviti s tem instrumentom
2. Komisija zagotovi, da so ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, skladni s celotnim strateškim političnim okvirom Skupnosti za državo partnerico in zlasti s cilji instrumentov iz odstavka 1 ter z drugimi ukrepi za sodelovanje, sprejetimi v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti od člena 177 do člena 181(1), in Pogodbo o Evropski uniji.
3. Komisija lahko zaradi povečanja učinkovitosti in skladnosti ukrepov pomoči na ravni Skupnosti in nacionalni ravni sprejme kateri koli ukrep, ki je potreben za pospešitev tesnega sodelovanja med njenimi lastnimi dejavnostmi in dejavnostmi držav članic na ravni postopka odločanja ter tudi na terenu. Zato države članice in Komisija vzdržujejo sistem za izmenjavo informacij.
4. Posredovanje Skupnosti v okviru te uredbe mora v celoti upoštevati enakost spolov, zlasti vplive sporov na ženske, in spodbujati enakopravno sodelovanje in celostno vključevanje žensk v ukrepe, povezane s spori, in ukrepe za podporo miru.
5. Ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, morajo biti primerno predstavljeni in prepoznavni, da bi ozavestili javnost o izvoru pomoči v Skupnosti.
Obrazložitev
Vaša poročevalka meni, da bi morale biti splošne določbe v zvezi z usklajevanjem z drugimi instrumenti in dejavnostmi držav članic, ki so v prvotnem predlogu Komisije raztresene po celem besedilu, združene v enem členu, ki uvaja horizontalne določbe, ki zajemajo enakost spolov ter objavljanje in prepoznavanje pomoči Skupnosti. S tem se strinja tudi predsedstvo Sveta. Razen tega se vaša poročevalka sklicuje tudi na evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki naj bi po mnenju Parlamenta ostala ločen instrument, in ne, kot predlaga Komisija, tematski ukrep z različnih področij brez posebne pravne podlage.
Predlog spremembe
21
Člen 2, uvodni del in točka a)
Namen
Ukrepi kot odziv na krizne razmere, nastajajočo krizo ali trajno politično nestabilnost
Za dosego ciljev te uredbe Skupnost zagotovi finančno, gospodarsko in tehnično pomoč, ki dopolnjuje pomoč, običajno predvideno v skladu z instrumentom za humanitarno pomoč, z integriranim predpristopnim instrumentom, z evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter z instrumentom za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, da bi:
1. Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu s cilji, določenimi v členu 1(2)(a), kot odziv na nujne razmere, krizne razmere ali nastajajočo krizo, na razmere, ki predstavljajo nevarnost spoštovanju zakonov in reda, zaščiti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, varnosti in zaščiti posameznikov, razmere, ki se lahko sprevržejo v oborožen spopad ali pa resno ogrozijo tretjo državo ali zadevne tretje države.
Ti ukrepi lahko obravnavajo tudi razmere trajne politične nestabilnosti, razmere, ki so posledica nerazrešenih sporov, večje izzive, ki sledijo sporom in nesrečam, ter razmere, v katerih se Evropska unija sklicuje na bistvene elemente mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč.
(a) pomagali vzpostaviti ali ponovno vzpostaviti bistvene pogoje v tretjih državah, ki so potrebni za učinkovito izvajanje politik in programov Skupnosti za razvojno in gospodarsko sodelovanje. To lahko med drugim vključuje podporo za:
2. Takšna pomoč Skupnosti pokriva naslednja področja:
– civilne ukrepe mednarodnih in regionalnih organizacij, državnih in nedržavnih dejavnikov , oblikovanih tako, da olajšajo mirno reševanje sporov, preprečujejo pojav ali stopnjevanje nasilnih sporov, omejujejo njihovo širjenje in spodbujajo spravo strani, vključno s pogajalskimi in mediacijskimi napori ter s spremljanjem in z izvajanjem mirovnih sporazumov ali sporazumov o premirju med stranmi;
a) tehnično in finančno podporo za civilne ukrepe mednarodnih in regionalnih organizacij, državnih in nedržavnih dejavnikov za pomiritev sporov med stranmi, vključno z ukrepi s področja mediacije, ukrepi za krepitev zaupanja in ukrepi za obravnavo osnovnih vzrokov za spore;
(b) ukrepe za dejansko zagotovitev dejavnega sodelovanja žensk pri upravljanju kriz, reševanju sporov, obnovi in spravi po sporih ter tudi ukrepe za dosego odziva, kot je primerno, na posebne potrebe žensk, ki so vključene v krizne razmere in spore, vključno z njihovo ranljivostjo v zvezi s spolnim nasiljem;
– vojaško spremljanje in operacije za ohranjanje in podporo miru (vključno z operacijami civilne narave) , ki jih izvajajo regionalne in podregionalne organizacije in druge koalicije držav , ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami;
(c) tehnično in finančno podporo za operacije za ohranjanje in podporo miru, ki jih izvajajo regionalne organizacije, ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami; finančno podporo odboru „Peacebuilding Commission“ Združenih narodov, ki je bil ustanovljen na vrhu Združenih narodov leta 2005, njegove glavne pristojnosti pa so preprečevanje sporov, zgodnje prepoznavanje sporov, ki se pojavljajo, in tudi razvijanje dolgoročnih mirovnih strategij;
– aktiviranje ukrepov kot odziva na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, vključno z uporabo virov za civilno zaščito , če ni humanitarne pomoči EU ali če jo je treba dopolniti;
(d) ukrepe kot odziv na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, in nevarnosti za javno zdravje , če ni humanitarne pomoči Skupnosti ali če jo je treba dopolniti;
– razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo borcev, pri čemer se obravnava vprašanje otrok vojakov in reforme na področju varnosti ;
(e) podporo za civilne vidike razorožitve, demobilizacije in reintegracije borcev v civilno družbo in, če je to potrebno, njihovo vračanje v domovino, ter za ukrepe za obravnavo problema otrok in žensk, ki so vojaki ;
(f) ukrepe za ublažitev družbenih učinkov prestrukturiranja oboroženih sil;
– ukrepe, ki obravnavajo težave v zvezi s protipehotnimi minami, z neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi ali z drugimi eksplozivnimi napravami, z orožjem malega kalibra in z lahkim strelnim orožjem in z drugimi nevarnimi ostanki vojne , vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog , s pomočjo žrtvam takšnih naprav in s programi ozaveščanja v zvezi s tveganji;
(g) podporo za ukrepe, ki obravnavajo posledice, ki jih na civilnem prebivalstvu povzročijo protipehotne mine, neeksplodirana ubojna sredstva ali druge eksplozivne naprave ter drugi nevarni ostanki vojne , vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog in s programi ozaveščanja v zvezi s tveganji;
(h) podporo za rehabilitacijo in reintegracijo žrtev oboroženih spopadov in naravnih nesreč;
(i) podporo za ukrepe v zvezi s problemi, ki izhajajo iz razširjanja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za zaščito, ponoven začetek ali vzpostavitev pogojev, primernih za trajnosten gospodarski in socialni razvoj, vključno med drugim s podporo operacijam mednarodno pooblaščenih začasnih uprav in njihovim ukrepom, in druge začetne ukrepe za vzpostavitev demokratičnih, pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja in javnega reda in miru ter za njihovo podporo ;
(j) podporo za ustanovitev in delovanje začasnih uprav s pooblastili, ki so v skladu z mednarodnim pravom;
(k) podporo za razvoj demokratičnih, pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja ter javnega reda in miru , vključno s tehničnim sodelovanjem pri spodbujanju reforme na področju varnosti in pri krepitvi civilnega nadzora nad njo;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanja načel mednarodnega prava (vključno s podporo posebnim nacionalnim in mednarodnim kazenskim sodiščem, komisijam za resnico in spravo in mehanizmom za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter za uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja o njih) ter ukrepe za spodbujanje razvoja civilne družbe in njenega sodelovanja pri političnem postopku, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih in profesionalnih medijev;
(l) ukrepe za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države, boj proti ukinitvi pravic žensk ter spoštovanja načel mednarodnega prava (vključno s podporo posebnim nacionalnim in mednarodnim kazenskim sodiščem, komisijam za resnico in spravo in mehanizmom za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter za uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja o njih), kadar ni pobud, ki se financirajo v skladu z Evropsko pobudo za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ali jih je treba dopolniti ;
(m) ukrepe za podporo razvoja in organizacije civilne družbe in njenega sodelovanja pri političnem postopku, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih pluralnih in profesionalnih medijev;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za obnovo in rehabilitacijo ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev , vključno z bistveno proizvodno zmogljivostjo , ter ukrepe za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
(n) ukrepe po razrešitvi sporov, ki so nujno potrebni za začetek rehabilitacije ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev ter ponovni začetek bistvene proizvodne zmogljivosti in ukrepov za obnovitev gospodarske dejavnosti , ustvarjanje zaposlenosti in ustanovitev potrebnih pogojev za trajnostni socialni razvoj ;
– podobne ukrepe, ki so lahko potrebni za omogočanje učinkovitega prehoda z ukrepov kot odziva na krizne razmere na normalno izvajanje sodelovanja v okviru srednje- in dolgoročnih zunanjih strategij in programov Skupnosti za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje .
3. Sodelovanje Skupnosti lahko zajema druge ukrepe , ki spadajo na področje uredb o vzpostavitvi predpristopnega instrumenta, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje ter Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) , ki so lahko potrebne za omogočanje učinkovitega prehoda na normalno izvajanje sodelovanja v okviru zgoraj navedenih instrumentov .
Komisija zagotovi, da so sprejeti ukrepi v skladu s celotnim strateškim političnim okvirom Skupnosti za državo partnerico in zlasti s cilji njenih politik in programov za razvojno in gospodarsko sodelovanje, sprejetih v skladu s členom 179 in členom 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;
Obrazložitev
Ta predlog spremembe v posebnem členu ponovno razvrsti vse ukrepe, povezane s krizami. Cilj sprememb v besedilu je natančnejša opredelitev besedila ter natančnejša določitev vrste ukrepov in področja uporabe takšnih ukrepov, v nekaterih primerih za čim jasnejše ločevanje med posredovanjem Skupnosti in ukrepi SZVP. Ta del besedila bo bistvo naših pogajanj s Svetom, ki ima v nekaterih primerih veliko strožji pristop. Ključni vprašanji pri tem sta, ali naj bi instrument za stabilnost financiral operacije za ohranjanje in podporo miru ter ali naj bi zajemal ukrepe razorožitve ter odstranjevanje in uničevanje zalog. Vaša poročevalka se sklicuje tudi na program EIDHR, da bi pokazala odločnost Parlamenta, da ga ohrani kot ločen program, ki deluje vzporedno z instrumentom za stabilnost. Na koncu se je vaša poročevalka opredelila za strožjo razvojno klavzulo; Komisija lahko financira tudi druge ukrepe razen tistih, ki so navedeni v sedanji uredbi, če spadajo na to področje uporabe in če izpolnjujejo pogoje v okviru drugih instrumentov zunanje pomoči.
Predlog spremembe
22
Člen 2, točke b), c) in d)
Člen 2 a
Sodelovanje s tretjimi državami v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje
(b) okrepili sodelovanje med EU in tretjimi državami v zvezi z globalnimi in regionalnimi čezmejnimi izzivi, ki vplivajo na varnost in temeljne pravice državljanov.
1. Skupnost lahko sprejme ukrepe za doseganje ciljev iz člena 1(2)(b), kadar je njihova uspešnost odvisna od izvajanja prek globalnih in čezregionalnih strategij in mehanizmov ali kadar prispevajo k izvajanju uspešnih mednarodnih določb kot odziv na krize.
Ti ukrepi lahko zlasti:
2. Ta pomoč Skupnosti zajema:
– ojačajo zmogljivost organov pregona in sodnih organov v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom , učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom ter druga področja sodelovanja pri pravosodnih in notranjih zadevah ;
(a) okrepitev zmogljivosti organov pregona in sodnih organov , ki posredujejo v boju proti terorizmu , organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom z drogami, ljudmi in strelnim orožjem , ter pri učinkovitemu nadzoru nad nezakonito trgovino in tranzitom (zlasti boj proti korupciji) ; ti ukrepi morajo biti v skladu z obveznostmi, ki so jih države članice EU prevzele v okviru mednarodnega prava, zlasti s človekovimi pravicami, pravicami beguncev in mednarodnim humanitarnim pravom;
– ojačajo mednarodni okvir za varstvo človekovih pravic in podpirajo mednarodno ukrepanje za spodbujanje demokracije;
(b) ukrepe za pomoč lokalnim, nacionalnim in regionalnim organizacijam, ki obravnavajo težave v zvezi z lahkim strelnim orožjem in orožjem malega kalibra ter ostanki vojne, kot so eksplozivne naprave, zlasti zbiranje in uničevanje orožja;
– obravnavajo varnost in zaščito delovanja ter infrastrukture na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
(c) varnost in zaščito delovanja ter infrastrukture na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
– se odzivajo na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
(d) ukrepe za pridobitev ustreznega odziva na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
– pomagajo krepiti državne pravne okvire in mednarodno sodelovanje na zgoraj navedenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja.
Takšni ukrepi se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo, kjer pomenijo odziv na nujno potrebo, kjer so odvisni od izvajanja prek globalnih in čezregionalnih strategij in mehanizmov zaradi učinkovitosti ali uspešnosti in se ne izvajajo v okviru politike in načrtovanja programov uredb o razvojnem sodelovanju in gospodarskem sodelovanju, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ali integriranega predpristopnega instrumenta.
(c) pomagali pri zaščiti držav in prebivalstva pred kritičnimi tehnološkimi nevarnostmi ter pri boju proti širjenju jedrskega, kemičnega, biološkega in radiološkega orožja ter s tem povezanih snovi, opreme ter strokovnega znanja in izkušenj. To lahko med drugim vključuje podporo za:
– spodbujanje jedrske varnosti, zlasti kot pomoč pri spodbujanju prenosa varnostne kulture, vključno z varnim načrtovanjem, z delovanjem in z vzdrževanjem jedrskih elektrarn ali drugih jedrskih objektov in naprav, z varnim prevozom, z ravnanjem in z odlaganjem jedrskih odpadkov ter s sanacijo nekdanjih jedrskih lokacij;
– vzpostavitev in izvajanje jedrskih zaščitnih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadzorom cepljivih snovi, z nadzorom nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi in s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
– zmanjšanje zalog cepljivih snovi ali kemičnih in bioloških dejavnikov, povezanih z orožjem, ter krepitev varnosti in zaščite objektov in naprav za ravnanje s takšnimi snovmi ali z njihovimi sestavinami;
(e) zmanjšanje zalog kemičnih in bioloških dejavnikov, povezanih z orožjem, ter krepitev varnosti in zaščite objektov in naprav za ravnanje s takšnimi snovmi ali z njihovimi sestavinami in razgradnja, sanacija ali preobrazba ustreznih mest skladiščenja ali proizvodnje, kadar niso več del obrambnega programa ;
– preobrazbo industrij in proizvodnih zmogljivosti, povezanih z orožjem, ter obrambnih raziskovalnih programov za civilno uporabo, vključno s podporo za preobrazbo in za alternativno zaposlitev znanstvenikov na področju orožja in za sanacijo lokacij, ki so bile povezane z orožjem;
(f) preobrazbo industrij in proizvodnih zmogljivosti, povezanih z orožjem, ter obrambnih raziskovalnih programov za civilno uporabo, vključno s podporo za preobrazbo in za alternativno zaposlitev znanstvenikov na področju orožja in za sanacijo lokacij, ki so bile povezane z orožjem;
– učinkovit nadzor in odkrivanje nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, vključno s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
(g) krepitev sredstev organov, povezanih z učinkovitim nadzorom in odkrivanjem nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, vključno s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
– razvoj in uveljavljanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo;
(h) pomoč pri razvoju pravnega okvira in institucionalnih struktur, potrebnih za vzpostavitev in uveljavljanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo , vključno z ukrepi regionalnega sodelovanja ;
– vzpostavitev ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer, za civilno zaščito in za čiščenje v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki, na primer na jedrskem področju ali v zvezi z drugimi industrijami, pri katerih je možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami;
(i) pomoč pri razvoju ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer in vzpostavitev določb za civilno zaščito in za čiščenje zlasti v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki in v zvezi z industrijami, pri katerih je možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami; ti ukrepi so financirani, kadar ni pobud, ki se izvajajo v skladu z instrumentom za humanitarno pomoč, ali za njihovo dopolnitev;
– spodbujanje mednarodnega sodelovanja na zgoraj omenjenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja .
(j) spodbujanje mednarodnega in regionalnega sodelovanja na zgoraj omenjenih področjih, vključno z ratifikacijo , izvajanjem in spremljanjem mednarodnih sporazumov in pogodb.
(d) spodbujali ratifikacijo, izvajanje in spremljanje mednarodnih sporazumov in pogodb ter razvoj učinkovitih mednarodnih politik in praks v skladu s cilji te uredbe . Ti ukrepi lahko vključujejo razvoj in analizo, sisteme zgodnjega opozarjanja, vključno s sistemi za preprečevanje sporov , ter usposabljanje za civilno krizno upravljanje.
(k) vzpostavitev uspešnega sistema za odziv na krize in preprečevanje sporov, zlasti v zvezi z raziskavami in analizo, ocenjevanjem tveganja/nevarnosti, sistemi zgodnjega opozarjanja ter usposabljanjem za civilno krizno upravljanje.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je tesno povezan s prejšnjim. V istem členu združuje vse dolgoročne dejavnosti, naštete v predlogu Komisije, in ukrepe v zvezi s krizami. Upošteva tudi spremembo pravne podlage in potrebo po izključitvi vseh ukrepov v zvezi z jedrsko varnostjo, ki jih ureja poseben instrument. Primerno je vzpostaviti povezavo med črtanjem odstavka o zaščiti človekovih pravic in zahtevo Parlamenta, da se ohrani program spoštovanja človekovih pravic in demokracije, ki bi še naprej zagotavljal financiranje te vrste ukrepov.
Predlog spremembe
23
Naslov I a (novo)
NASLOV I a
SPLOŠNA NAČELA
Obrazložitev
Z uvedbo splošnih načel, ki veljajo za vse dejavnosti v okviru te uredbe, je instrument bolj jasen, čitljiv in pregleden .
Predlog spremembe
24
Člen 4
Člen 4
črtano
Ukrepi in programi
1. Ukrepi Skupnosti v skladu s to uredbo se izvajajo prek izjemnih ukrepov pomoči ali vmesnih programov odziva ali pa večletnih programov.
2. Izjemni ukrepi pomoči se odzivajo na razmere krize ali skrajno nujnih primerov ali nevarnosti za demokracijo ali za pravno državo, za človekove pravice in temeljne svoboščine, kjer je učinkovitost ukrepov odvisna zlasti od hitrega ali prožnega izvajanja. Poleg tega lahko Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči, da bi poleg ukrepov, ki jih sprejme Svet v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, zagotovila ukrepe Skupnosti.
3. Izjemnim ukrepom pomoči lahko sledi vmesni program odziva. Vmesni program odziva je sestavljen iz ukrepov, katerih namen je prispevati k vzpostavitvi ali obnovitvi bistvenih pogojev, potrebnih za normalno izvajanje programov zunanjega sodelovanja Evropske unije. Poleg tega lahko obravnavajo razmere dolgotrajne politične nestabilnosti, razmere kot posledice nerešenih sporov, izzive po razrešitvi sporov in razmere, v katerih je Skupnost uveljavljala klavzule v zvezi z bistvenimi sestavinami iz mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali iz drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč, pod pogojem, da je to v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih je sprejel Svet.
4. Večletni programi bodo vsebovali ukrepe, namenjene obravnavanju dolgoročnih zadev v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje. Ti programi temeljijo na:
a) regionalnih in tematskih strategijah, posebnih za ta instrument in sprejetih v skladu z določbami člena 7, ali
b) državnih, regionalnih ali tematskih strategijah, sprejetih v skladu z uredbami Sveta o vzpostavitvi instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, integriranega predpristopnega instrumenta in evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
Obrazložitev
Ob upoštevanju razlike med ukrepi, povezanimi s krizami, in dolgoročnimi ukrepi hoče vaša poročevalka, v dogovoru s predsedstvom, jasneje določiti, katera vrsta mehanizmov mora veljati za sprejetje ukrepov, povezanih s krizami, in kateri postopki so predvideni za dolgoročne ukrepe. Zato se sedanji člen, v katerem se prepletata dve kategoriji dejanj, črta in s predlogoma sprememb 25 in 26 se uvedejo ločene določbe.
Predlog spremembe
25
Člen 5
Posebne določbe v zvezi z izjemnimi ukrepi pomoči in z vmesnimi programi
Izjemni ukrepi pomoči in vmesni programi
1. Komisija vzdržuje stalen dialog s Svetom o načrtovanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s to uredbo . Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, tako pri načrtovanju kot tudi pri poznejšem izvajanju teh ukrepov, kar je v interesu skladnosti zunanjih ukrepov EU. Če Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči v skladu s členom 4(2) zgoraj, takoj obvesti Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov.
1. Ukrepi iz člena 2 se izvajajo v okviru izjemnih ukrepov pomoči ali vmesnih programov .
Izjemni ukrepi pomoči so bili sprejeti kot odziv na krizne razmere iz člena 2(1), kadar je učinkovitost ukrepov odvisna od njihovega hitrega in prožnega izvajanja. Ti ukrepi trajajo največ 24 mesecev.
Vmesni programi odziva, ki upoštevajo izjemne ukrepe pomoči, so bili sprejeti za prispevanje k vzpostavitvi, obnovitvi ali ohranjanju bistvenih pogojev, potrebnih za učinkovito izvajanje programov zunanjega sodelovanja Unije. Vmesni programi odziva se lahko sprejmejo, ne da bi najprej sprejeli izjemne ukrepe pomoči.
2. Komisija pred sprejetjem teh ukrepov obvesti Svet in Evropski parlament o naravi, ciljih in predvidenih finančnih zneskih. Prav tako ti dve instituciji obvesti pred nadaljevanjem vsake izrazite in bistvene spremembe izjemnih ukrepov pomoči, ki so že sprejeti.
V devetih mesecih po sprejemu izjemnih ukrepov Komisija predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu. To poročilo vsebuje pregled obstoječega in načrtovanega odziva Skupnosti, vključno s prispevkom , ki se opravi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, s stanjem obstoječih državnih ali regionalnih strategij iz člena 4(4)b zgoraj, z ukrepi, ki jih sprejme Skupnost za pospeševanje političnega dialoga, ter z vlogo Skupnosti v okviru širšega mednarodnega in večstranskega odziva. Navaja tudi posebne ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotavljanje skladnosti med dejavnostmi Skupnosti in ukrepi, načrtovanimi ali sprejetimi v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji.
3. Čim prej po sprejetju izjemnih ukrepov pomoči in v vsakem primeru v devetih mesecih po njem Komisija predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu z navedbo, ali položaj še vedno upravičuje uporabo izjemnih ukrepov pomoči . Predstavi obstoječi in načrtovani odziv Skupnosti in tudi metodologijo, uporabljeno pri njegovem načrtovanju in izvajanju, ter z navedbo prispevka , ki se opravi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, s stanjem obstoječih državnih , regionalnih ali tematskih strategij iz člena 7 in člena 7a , ter z vlogo Skupnosti v okviru širšega mednarodnega in večstranskega odziva. Končno navaja tudi posebne ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotavljanje skladnosti med dejavnostmi Skupnosti in ukrepi, načrtovanimi ali sprejetimi v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji.
2. Komisija lahko v roku devetih mesecev, kot je navedeno v drugem pododstavku odstavka 1 , sprejme vmesni program odziva v skladu s členom 4(3) zgoraj , ki temelji na sprejetih izjemnih ukrepih in utira pot ponovni vzpostavitvi normalnega sodelovanja , če je to mogoče.
4. Komisija lahko po sprejetju izjemnih ukrepov pomoči sprejme vmesni program odziva, ki temelji na sprejetih izjemnih ukrepih pomoči , da bi ponovno vzpostavila normalno sodelovanje , če je to mogoče.
Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz členov 4(2) ali 4(3) zgoraj, so te strategije podlaga za vmesni program.
Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz člena 2 zgoraj, so te strategije podlaga za vmesni program.
Komisija v dveh letih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25.
Komisija v dveh letih po sprejetju vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25 in Evropskemu parlamentu .
Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
6. Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
3. Komisija lahko zaradi olajšanja dialoga iz odstavka 1 in zaradi povečanja učinkovitosti ter skladnosti izjemnih ukrepov pomoči na ravni Skupnosti in nacionalni ravni sprejme kateri koli ukrep, ki je potreben za pospešitev tesnega sodelovanja med njenimi lastnimi dejavnostmi in tistimi držav članic na ravni odločanja ter ravno tako na terenu. Zato države članice in Komisija vzdržujejo sistem za izmenjavo informacij.
Komisija se posvetuje in tesno sodeluje z nedržavnimi dejavniki lokalne civilne družbe in, če je primerno, z njihovimi evropskimi partnerji NVO za načrtovanje, zasnovo in izvajanje ukrepov in programov iz tega člena.
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe 24. Vaša poročevalka meni tudi, da je treba o načrtovanju izjemnih ukrepov in vmesnih programov obveščati Svet in tudi Parlament ter da nas je treba redno obveščati o njihovem izvajanju. Razen tega morajo nedržavni dejavniki tesno sodelovati pri posredovanju.
Predlog spremembe
26
Člen 6
Posebne določbe, ki se uporabljajo za operacije v podporo miru
1. Ukrepi, ki zagotavljajo podporo za razvrščanje sil za ohranjanje miru in operacij za podporo miru, kot je navedeno v členu 2 zgoraj, in kakršni koli spremljevalni ukrepi, se sprejmejo kot izjemni ukrepi pomoči.
Posebne določbe, ki se uporabljajo za operacije v podporo miru
1. Ukrepi, ki zagotavljajo tehnično in finančno podporo za razvrščanje sil za ohranjanje miru in operacij za podporo miru, kot je navedeno v členu 2 zgoraj, in kakršni koli spremljevalni ukrepi, se sprejmejo kot izjemni ukrepi pomoči.
Pred sprejemom teh ukrepov Komisija v zgodnji fazi pridobi mnenja držav članic v pristojnih organih Sveta, ki navajajo tudi morebitne dodatne ukrepe, za katere meni, da bi bilo koristno, da jih sprejme Svet.
Pred sprejetjem teh ukrepov Komisija v zgodnji fazi pridobi mnenja držav članic v pristojnih organih Sveta, ki navajajo tudi morebitne dodatne ukrepe, za katere meni, da bi bilo koristno, da jih sprejme Svet.
Komisija ugotovi, ali so operacije v skladu z načeli in cilji Združenih narodov in zlasti, ali je bila razvrstitev sil za ohranjanje miru ali operacij za podporo miru odobrena s strani ZN v širšem smislu. Za operacije za zagotavljanje miru je potreben mandat ZN.
Komisija ugotovi, ali so operacije v skladu z načeli in cilji Združenih narodov in zlasti, ali je bila razvrstitev sil za ohranjanje miru ali operacij za podporo miru odobrena s strani ZN v širšem smislu. Za operacije za zagotavljanje miru je potreben mandat ZN.
Komisija vzpostavi postopke za zagotavljanje učinkovitega neodvisnega spremljanja ravnanja sil, ki sodelujejo pri operacijah vojaškega spremljanja ali pri operacijah za ohranjanje miru, ki jih financira Skupnost, in zagotovi redno poročanje Svetu.
Komisija vzpostavi postopke za zagotavljanje učinkovitega neodvisnega spremljanja ravnanja sil, ki sodelujejo pri operacijah vojaškega spremljanja ali pri operacijah za ohranjanje miru, ki jih financira Skupnost, in zagotovi redno poročanje Evropskemu parlamentu in Svetu.
2. Komisija lahko sprejme na lastno pobudo pripravljalne ukrepe, povezane z operacijami v podporo miru, vključno z misijami za ugotavljanje dejstev. Komisija obvesti Svet v zgodnji fazi pred financiranjem kakršnega koli takšnega pripravljalnega ukrepa in upošteva poglede Sveta pri poznejšem izvajanju teh ukrepov.
2. Komisija lahko sprejme na lastno pobudo pripravljalne ukrepe, povezane z operacijami v podporo miru, vključno z misijami za ugotavljanje dejstev. Komisija obvesti Evropski parlament in Svet v zgodnji fazi pred financiranjem kakršnega koli takšnega pripravljalnega ukrepa in upošteva poglede Evropskega parlamenta in Sveta pri poznejšem izvajanju teh ukrepov.
3. Ukrepi za zagotavljanje dolgoročne podpore za povečanje usposobljenosti na področju vojaškega ohranjanja miru se sprejmejo kot večletni programi. Komisija redno obvešča Svet o izvajanju takšnih programov.
3. Ukrepi za zagotavljanje dolgoročne podpore za povečanje usposobljenosti na področju vojaškega ohranjanja miru se sprejmejo kot večletni programi. Komisija redno obvešča Svet Council in Evropski Parlament o izvajanju takšnih programov.
Obrazložitev
Posebne določbe v zvezi z operacijami za ohranjanje miru je treba prilagoditi, da se upošteva nova pravna podlaga.
Predlog spremembe
27
Člen 6 a (novo)
Article 6a
The Commission shall take the appropriate measures in order to develop and coordinate peace-building activities carried out by the Community and the European Union. The Commission shall have the task to
– coordinate Community and European Union responses and with those made by regional, national, international and non–governmental organisations as regards conflict prevention, crisis management and post-conflict reconstruction;
– create and train a standing European Civilian Peace Corps responsible for deploying civilian specialists, implementing practical peace projects and improving the human rights situation;
– recruite, train and deploy civilian specialists on secondment (judges, municipal officers, NGOs);
– promoting the search for and the spread of best practices;
– implement and operate an early warning system.
Predlog spremembe
28
Člen 6 b (novo)
Člen 6 b
Ko je sprejet finančni okvir za obdobje 2007–2013, Komisija predloži predlog za večletni politični okvir.
Večletni politični okvir določa politične usmeritve in strateške prednostne naloge, ki so osnova pomoči Skupnosti v skladu s to uredbo. Prav tako zagotavlja, za ponazoritev, razdelitev sredstev z razlikovanjem med ukrepi, izvedenimi kot odziv na krizne razmere iz člena 2(1), in ukrepi sodelovanja, sprejetimi v okviru pogojev za sodelovanje iz člena 2a(1), in določitvijo različnih vrst upravičenih dejavnosti.
Parlament in Svet sprejmeta večletni politični okvir v skladu s členom 251 Pogodbe.
Obrazložitev
Med tristranskimi srečanji Komisije, predsedstva Sveta in Parlamenta je Komisija izrazila idejo o predložitvi „večletnega indikativnega okvira“, ki določa politične prednostne naloge za vsak nov instrument zunanje pomoči in iz tega izhajajoča finančna sredstva. Vaša poročevalka ocenjuje, na podlagi mnenja pravne službe Parlamenta, da ta okvir, ki predstavlja politični dokument, spada v pristojnost zakonodajalca in ga je treba zato sprejeti po istem postopku kot instrument za stabilnost, tj. postopku soodločanja. Razen tega meni, da je izraz „večletni indikativni okvir“ napačen in meni, da bi bilo primerno dokument preimenovati v „večletni politični okvir“, da bi poudarili politično naravo.
Predlog spremembe
29
Člen 7, odstavka 1 in 2
1. Kjer Komisija sprejme regionalne ali tematske strateške dokumente, značilne za ta instrument, v skladu s členom 4(4)(b) zgoraj, se ti dokumenti vzpostavijo za največ sedem let z namenom zagotavljanja skladnega okvira za usklajevanje med donatorji in državami partnericami.
1. Ukrepi v skladu s členom 2a se izvajajo kot večletni programi.
Večletni indikativni programi vključujejo ukrepe, namenjene obravnavanju dolgoročnih zadev v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje. Takšni programi temeljijo na strateških dokumentih, ki se vzpostavijo za obdobje, združljivo s prednostnimi nalogami, določenimi v političnem okviru, z namenom zagotavljanja skladnega okvira za usklajevanje med donatorji in državami partnericami.
2. Pri pripravi strateških dokumentov iz odstavka 1 Komisija zagotovi njihovo skladnost s strategijami in ukrepi, sprejetimi v skladu z državnimi in regionalnimi programi Skupnosti. Poleg tega se izvajajo skupna posvetovanja med Komisijo, državami članicami in drugimi donatorji, kjer je to primerno, da se zagotovi dopolnilnost dejavnosti sodelovanja Skupnosti in držav članic. Druge zainteresirane strani lahko sodelujejo, kjer je to primerno.
2. Pri pripravi strateških dokumentov iz odstavka 1 Komisija zagotovi njihovo skladnost s strategijami in ukrepi, sprejetimi v skladu z državnimi , regionalnimi ali tematskimi strategijami Skupnosti , sprejetimi v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti .
Razen tega se izvajajo skupna posvetovanja med Komisijo, državami članicami in drugimi donatorji, kjer je to primerno, da se zagotovi dopolnilnost dejavnosti sodelovanja Skupnosti in držav članic. Druge zainteresirane strani lahko sodelujejo, kjer je to primerno.
Strateški dokumenti se po potrebi pregledajo in popravijo, običajno na sredini njihove veljavnosti.
Strateški dokumenti se po potrebi pregledajo in popravijo, običajno na sredini njihove veljavnosti.
Obrazložitev
Glej opombe k predlogoma sprememb 25, 26 in 28 – Vaša poročevalka se je sklicevala tudi na tematske programe, ki bi se po mnenju Komisije (glej Sporočilo o zunanjih ukrepih v okviru tematskih programov v skladu s prihodnjo finančno perspektivo – KOM(2005) 324) financirali s sredstvi iz vseh štirih instrumentov (glej tudi predlog spremembe 30).
Predlog spremembe
30
Člen 7 a (novo)
Člen 7a
Tematski programi
1. Ta uredba lahko pripomore k financiranju tematskih programov.
2. Pred sprejetjem tematskostrateških dokumentov, na katerih bodo temeljili programi iz odstavka 1, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži osnutek besedila. V treh mesecih po predložitvi osnutka besedila lahko vsaka od ustanov predlaga spremembe, če meni, da besedilo ni v skladu s cilji, ki jih določi zakonodajni organ, ali nasprotuje sprejetju navedenega besedila ter od Komisije, po možnosti, zahteva, da predloži predlog za sprejetje zakonodajnega akta v skladu s členom 251 Pogodbe.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe je treba obravnavati v povezavi s predlogoma sprememb 31 in 32. Vaša poročevalka je upoštevala mnenje pravne službe Parlamenta, ki opozarja, da so nekateri sklepi, ki bi se predložili Komisiji s postopkom komitologije, diskrecijske narave in zajemajo politične odločitve, ki so v posebni pristojnosti zakonodajalca. Ne da bilo potrebno zahtevati, da velja soodločanje za vse strateške dokumente in podobne strateške listine (ker bi bilo to preveč obremenjujoče), vaša poročevalka vztraja pri celostni vključitvi zakonodajalca, k čemur so jo spodbudile določbe Medinstitucionalnega sporazuma o boljšem sprejemanju zakonodaje. Oddelek IIA v zvezi s koregulacijo, tj. s primeri, ko zakonodajalec prenese nekatere sklepe na priznane stranke z zadevnega področja (npr. socialne partnerje), predvideva mehanizem preklica, ki zagotavlja, da lahko zakonodajalec, če ni prepričan, da so predlagani ukrepi v skladu s predlaganimi cilji akcijskega program, od Komisije zahteva umik takšnih ukrepov in predložitev zakonodajnega predloga.
Predlog spremembe
31
Člen 8
1. Strateški dokumenti in večletni indikativni programi iz člena 7 in kateri koli njihovi popravki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25 po postopku, določenem v členu 25(2) .
1. Pred sprejetjem strateških dokumentov iz člena 7 in vseh njihovih popravkov Komisija osnutek besedila predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu . V treh mesecih po predstavitvi osnutka besedila lahko katera koli od obeh institucij predlaga spremembe, če meni, da besedilo ne ustreza ciljem, ki jih je določil zakonodajni organ, ali nasprotuje njegovemu sprejetju, in po potrebi Komisijo pozove, da predstavi predlog zakonodajnega akta, ki ga je treba sprejeti v skladu s členom 251 Pogodbe.
2. Vmesne programe odziva iz člena 4(3) sprejme Komisija v skladu s postopkom, predvidenim v členu 25(3) .
2. Pred sprejetjem vmesnih programov odziva iz člena 5(4) Komisija osnutek besedila predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu. V treh mesecih po predstavitvi osnutka besedila lahko katera koli od obeh institucij predlaga spremembe, če meni, da besedilo ne ustreza ciljem, ki jih je določil zakonodajni organ, ali nasprotuje njegovemu sprejetju, in po potrebi Komisij pozove, da predstavi predlog zakonodajnega akta, ki ga je treba sprejeti v skladu s členom 251 Pogodbe.
Programi se lahko podaljšajo v skladu z omenjenim postopkom.
Programi se lahko podaljšajo v skladu z omenjenim postopkom.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe daje Komisiji vso potrebno svobodo in prilagodljivost v zvezi z izjemno pomočjo ter ji zagotavlja nove pobude, ne da bi jih zajemala. Cilji in ukrepi so določeni na splošni ravni. Zato mora biti sozakonodajalcem zagotovljena možnost posredovanja, kadar menijo, da je Komisija pri določanju cilja in obsega dejavnosti Skupnosti v skladu z njenim instrumentom presegla njihovo politično voljo ali delovala proti njej.
Predlog spremembe
32
Člen 9, odstavek 1 a (novo)
Pred sprejetjem takšnih smernic Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu osnutek besedila. V treh mesecih po predložitvi osnutka besedila lahko vsaka od ustanov predlaga spremembe, če meni, da besedilo ni v skladu s cilji, ki jih določi zakonodajni organ, ali nasprotuje sprejetju navedenega besedila ter od Komisije, po možnosti, zahteva, da predloži predlog za sprejetje zakonodajnega akta v skladu s členom 251 Pogodbe.
Obrazložitev
Vaša poročevalka predlaga izvajanje mehanizma preklica tudi pri sprejetju novih političnih pobud, tj. pri dejavnostih, ki jih določbe Uredbe ne pokrivajo izrecno (glej člen 3 Predloga Komisije).
Predlog spremembe
33
Člen 12, odstavek 2
2. Nedržavni dejavniki, ki so upravičeni do podpore po tej uredbi, so: nevladne organizacije, organizacije, ki predstavljajo domorodna ljudstva, skupine domačinov in lokalna trgovska združenja, zadruge, sindikati, organizacije, ki zastopajo ekonomske in socialne interesne skupine, lokalne organizacije (vključno z omrežji), vključene v decentralizirano regionalno sodelovanje in integracijo, potrošniške organizacije, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne, kulturne, raziskovalne in znanstvene organizacije, univerze, cerkve in verska združenja in skupnosti, mediji in kakršna koli nevladna združenja in neodvisne ustanove, ki lahko prispevajo k ciljem te uredbe.
2. Nedržavni dejavniki, ki so upravičeni do podpore po tej uredbi, so: nevladne organizacije, lokalne skupnosti, organizacije, ki predstavljajo domorodna ljudstva, skupine domačinov in lokalna trgovska združenja, zadruge, sindikati, organizacije, ki zastopajo ekonomske in socialne interesne skupine, lokalne organizacije (vključno z omrežji), vključene v decentralizirano regionalno sodelovanje in integracijo, potrošniške organizacije, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne, kulturne, raziskovalne in znanstvene organizacije, univerze, cerkve in verska združenja in skupnosti, mediji in kakršna koli nevladna združenja in neodvisne ustanove, including independent political foundations, ki lahko prispevajo k ciljem te uredbe.
Predlog spremembe
34
Člen 13, alinea 6
– programi za odpis dolga;
črtano
Predlog spremembe
35
Člen 14, odstavek 1
1. Financiranje Skupnosti lahko krije izdatke, povezane z dejavnostmi priprave, nadaljevanja, spremljanja, revizije in vrednotenja, ki so neposredno pomembne za izvajanje te uredbe in za doseganje njenih ciljev, na primer dejavnosti v zvezi s študijami, srečanji, informacijami, osveščanjem, usposabljanjem in objavljanjem, izdatke, povezane z računalniškimi omrežji za izmenjavo informacij, ter vse druge izdatke za administrativno ali tehnično pomoč, ki jih lahko ima Komisija v zvezi z upravljanjem programa. Zajema tudi izdatke za administrativno podporno osebje, zaposleno pri delegacijah Komisije za upravljanje projektov, financiranih v skladu s to uredbo.
1. Financiranje Skupnosti lahko krije izdatke, povezane z dejavnostmi priprave, nadaljevanja, spremljanja, revizije in vrednotenja, ki so neposredno pomembne za izvajanje te uredbe in za doseganje njenih ciljev, na primer dejavnosti v zvezi s študijami, srečanji, informacijami, osveščanjem, usposabljanjem in objavljanjem, izdatke, povezane z računalniškimi omrežji za izmenjavo informacij, ter vse druge izdatke za administrativno ali tehnično pomoč, ki jih lahko ima Komisija v zvezi z upravljanjem programa. Zajema tudi izdatke za administrativno podporno osebje, zaposleno pri delegacijah Komisije za upravljanje projektov, financiranih v skladu s to uredbo. Ustvarja tudi bazo podatkov, ki zagotavlja izkoriščanje pridobljenih izkušenj. Dostop do te baze je omogočen za vse dejavnike, ki izpolnjujejo pogoje v smislu člena 12 te uredbe.
Obrazložitev
Veliko izvajalcev razvoja, zlasti NVO, obžaluje, da izkušnje, pridobljene med izvajanjem podobnih ali enakovrednih projektov, niso izkoriščene in dostopne. Z izkoriščanjem in omogočanjem dostopa do teh izkušenj bodo dejavniki lahko dosegali pomembne koristi od učinkovitosti.
Predlog spremembe
36
Člen 15, odstavek 1, alinea 1
– držav članic in zlasti njihovih javnih in poldržavnih agencij;
– držav članic , zlasti njihovih javnih in poldržavnih agencij ter njihovih decentraliziranih organov in lokalnih skupnosti ;
Obrazložitev
Bistveno je, da se uporabi prednost izredno obširnih pristojnosti in strokovnega znanja lokalnih skupnosti ter da obstaja zmožnost združevanja njihovih včasih znatnih finančnih sredstev na tem področju s sredstvi Skupnosti.
Predlog spremembe
37
Člen 16, odstavek 1
1. Ukrepi, financirani v skladu s to uredbo, se izvajajo v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti.
1. Ukrepi, financirani v skladu s to uredbo, se izvajajo v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti.
Kljub temu bo Komisija najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe Svetu predložila pregled omenjene finančne uredbe, da bi vanjo uvedla razveljavitveni postopek, za dodelitev in nazor nad ukrepi financiranja zunanje pomoči. Ta posebna pravila poskušajo omiliti pogoje za dostop do zunanje pomoči Skupnosti za nedržavne dejavnike in olajšati financiranje mikro in srednje velikih projektov.
Obrazložitev
Skupnost se nagiba predvsem k financiranju pomembnejših projektov. Sedanji finančni predpisi so izjemno zavezujoči za majhne in srednje NVO, ki ne uspejo doseči financiranja Skupnosti. S prostovoljnim odpovedovanjem posredovanju te kategorije dejavnikov se v državah upravičenkah veliko osnovnih potreb sploh ne obravnava. Predlog spremembe predlaga, da se lahko razveljavitveni režim, dodeljen za financiranje humanitarne pomoči, razširi in prilagodi financiranju pomoči, dodeljene v skladu s sedanjim instrumentom.
Predlog spremembe
38
Člen 16, odstavek 3
3. V primeru decentraliziranega upravljanja se lahko Komisija odloči, da uporabi postopke javnih naročil ali donacij države ali regije upravičenke.
3. V primeru decentraliziranega upravljanja se lahko Komisija odloči, da uporabi postopke javnih naročil ali donacij države ali regije upravičenke , potem ko preveri, ali spoštujejo temeljna načela finančne uredbe.
Obrazložitev
Pojasnilo v zvezi s potrebo po preglednosti, prepovedi razlikovanja in preprečevanju navzkrižja interesov.
Predlog spremembe
39
Člen 19
1. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam iz držav članic Evropske skupnosti, ki spadajo na področje uporabe pogodb.
Pravila o sodelovanju in poreklu, ki se uporabljajo za to uredbo, so določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti. [še neobjavljeno].
2. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam iz:
– katere koli države upravičenke v okviru predpristopnega instrumenta,
– katere koli države članice evropskega gospodarskega prostora, ki ni članica EU, in
– katere koli druge tretje države ali ozemlja v primerih, kjer je bil vpeljan vzajemni dostop do zunanje pomoči.
3. V primeru ukrepov, ki so sprejeti v kateri koli tretji državi, ki se v skladu z merili OECD šteje kot najmanj razvita država, je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.
4. V primeru izjemnih ukrepov pomoči in vmesnih programov iz člena 4 je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.
Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji ter pravila o poreklu so na voljo naslednjim subjektom:
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z vrsto tematske strategije, določeno v členu 4(4), kateri koli fizični ali pravni osebi iz države v razvoju ali iz države v prehodu, kot to določa OECD, in iz katere koli druge države, ki izpolnjuje pogoje v okviru tematskega programa;
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z državno ali regionalno strategijo iz člena 4(4)b, kateri koli fizični ali pravni osebi, ki izpolnjuje pogoje v okviru temeljnega akta, v skladu s katerim je bila strategija sprejeta;
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z regionalno strategijo iz člena 4(4)a), kateri koli fizični ali pravni osebi iz držav ali z ozemelj, ki jih obravnava takšna strategija.
6. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo mednarodnim organizacijam.
7. Za strokovnjake, predlagane v okviru postopkov za dodelitev pogodb, ni potrebno, da izpolnjujejo zgoraj določena pravila o državni pripadnosti.
8. Vsa oprema in materiali, kupljeni v skladu s pogodbami, ki se financirajo v skladu s to uredbo, izvirajo iz Skupnosti ali iz države, ki izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 5 zgoraj.
9. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb iz tretjih držav ali ozemelj, ki so tradicionalno gospodarsko, trgovsko ali geografsko povezane z državo partnerico, se lahko dovoli na osnovi presoje posameznega primera. Poleg tega lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih dovoli sodelovanje fizičnim in pravnim osebam iz drugih držav ali uporabo opreme in materialov drugačnega porekla.
Obrazložitev
Parlament in Svet sta pravkar zaključila preverjanje pogojev za dostop do zunanje pomoči Skupnosti in sprejela Uredbo. Zato je treba upoštevati zadnjo stopnjo zakonodaje za razumevanje pogojev o sodelovanju in poreklu.
Predlog spremembe
40
Člen 25 a (novo)
Člen 25a
Referenčni finančni znesek
1. Okvirni finančni okvir za izvajanje te uredbe znaša 4 455 milijonov EUR za obdobje sedmih let, ki se začne 1. januarja 2007.
2. Če se pravni okvir te uredbe spremeni, Komisija predstavi predlog za ustrezno prilagoditev referenčnega finančnega zneska.
Obrazložitev
Referenčni znesek je v skladu s pogajalskim izhodiščem EP (Bögejevo poročilo) in je enak kot finančno poročilo Komisije za ta program (v tekočih cenah). Upoštevati je treba tudi, da referenčnega zneska za finančni okvir ni mogoče določiti, dokler ni sprejeta odločitev o finančni perspektivi. Po sprejemu odločitve Komisija po potrebi predstavi zakonodajni predlog, v katerem določi referenčni znesek v skladu z ustrezno zgornjo mejo finančnega okvira (glej predloge sprememb k zakonodajni resoluciji).
Predlog spremembe
41
Člen 26
Pregled
Vmesni pregled uredbe
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2011 vse predloge v zvezi s prihodnostjo te uredbe in vse spremembe, ki so lahko potrebne .
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki ocenjuje prva tri leta izvajanja tega instrumenta, skupaj z zakonodajnim predlogom za pregled, če je to potrebno, ki vpeljuje potrebne spremembe, najpozneje do 30. junija 2010 .
Obrazložitev
Gre za besedilo o uporabi. Njegovo vsebino določijo Parlament, Svet in Komisija s tristranskim dogovorom o štirih predlogih v zvezi z instrumenti zunanje pomoči.
Predlog spremembe
42
Člen 28, odstavek 1
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Uporablja se od 1. januarja 2007.
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije . Uporablja se od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 .
Obrazložitev
Gre za besedilo o uporabi. Njegovo vsebino določijo Evropski parlament, Svet in Komisija s tristranskim dogovorom o štirih predlogih v zvezi z instrumenti zunanje pomoči.
EXPLANATORY STATEMENT
Tasks of the Instrument for Stability (IfS)
The Instrument for Stability is new and part of the 'Prodi Package' (DCECI, NPI, IPA). The Union has hitherto lacked an instrument covering situations in which more needs to be done than short-term humanitarian aid (with a six-month mandate) but in which long-term development programmes are not yet or no longer feasible for structural reasons. For the major crises of recent years (Kosovo, Afghanistan and Iraq) separate ad hoc financial packages were put together in each case. The IfS is intended to close this gap.
The Instrument comprises two areas: short-term measures to tackle crises and long-term programmes, with the main funding emphasis on crisis-related measures.
Short-term crisis-related measures are specified for the following areas:
non-military peace-making and peace-keeping measures as well as all reconstruction measures in the economic, administrative, judicial, governmental, welfare and communal fields following conflicts or natural disasters that are not covered by ECHO measures and that are not yet eligible for programmable aid under the geographical instrument.
Long-term measures comprise activities that cannot be implemented under the geographical instruments DCECI, NPI and IPA. These include the fight against terrorism and organised crime, the security of international transport and energy infrastructure, epidemics on an international scale, export controls on illicit trade and traffic in dangerous materials and dual-use goods as well as the ratification, implementation and monitoring of international agreements on early warning, conflict prevention and civilian crisis management.
Exceptional assistance and interim programmes are specified for crisis-related measures, while multiannual programmes are to be drawn up for long-term measures.
Current state of on-going negotiations. Differences between the various positions of Commission, Council and Parliament
The Commission proposal initially included a section on nuclear safety as well. However, this would have excluded Parliament from the codecision procedure since nuclear issues are covered by Article 308 (for measures not provided for in the Treaties) which grants Parliament only a right of consultation. The Council and Parliament have meanwhile agreed to separate out nuclear aspects from the regulation. This means that the legal basis is not Article 308 but Articles 179 and 181a. Work has since begun on a text under the codecision procedure, initially under the Luxembourg and now under the British Presidency. The Council Presidency has altered the structure of the Commission text and, in the rapporteur's opinion, formulated it much more clearly. The attached amendments accordingly follow the structure and systematic approach of the Council proposal.
In terms of content, there are differences of opinion between the rapporteur and the Commission on the one hand and the Council on the other hand as to the exact definition of support for peace and disarmament measures as well as the non-proliferation of non-nuclear weapons. The rapporteur supports the Commission in seeking greater room for manoeuvre both in terms of tasks and implementation. At the same time, she is seeking to arrive in future at a system that would allow Parliament more effectively than hitherto to participate through a regular exchange with the Commission in the strategic decisions under the IfS and to monitor their implementation.
On the decision-making procedure, there are differences mainly between Parliament on the one hand and the Council and Commission on the other. There is still uncertainty at the Commission about the exact definition of the individual decision-making phases. Until such time as the various concepts and the relationship between 'multiannual (indicative?) programmes', 'multiannual framework', 'strategy papers', 'policy framework', etc. (see Article 7) have been clarified by the Commission, it is not possible to determine Parliament's precise scope for action. The present amendments reflect the current state of knowledge and are intended to lay down a basic line for Parliament to take in future negotiations. The amendments do not yet take account of the Commission's plan to specify the details of all new financial instruments (both in terms of content and of funding) in a multiannual indicative framework. Having regard to the earlier precedents (the MEDA programme) and to the conclusion of the opinion of Parliament's Legal Service on indicative programmes and strategy papers, your rapporteur assumes that an MIF of this type is covered by codecision. To clarify this, the Commission is urgently required to table its proposals.
The timetable
In order to facilitate a timely transition between the old and the new financial instruments, this regulation must enter into force by 1 January 2007. Parliament and the Council have barely 18 months to reach an agreement on the present proposal. A legislative procedure involving codecision lasts on average almost two years. This means that the committee must aim for agreement on first reading in order to adopt the new regulation in time. The rapporteur accordingly requests instructions from the Committee on Foreign Affairs to seek agreement with the Council, where possible, on first reading. She undertakes to update the committee regularly on the state of negotiations and to incorporate the outcomes of the parallel negotiations on the other instruments, especially the DCECI and the NPI in her work. If the committee in November endorses these proposals concerning the procedure to be followed, it should adopt only the amendments and not the report as a whole. Otherwise the procedure at committee level would then be concluded and no changes emerging from the negotiations with the Council could subsequently be made to the amendments.
MNENJE ODBORA ZA PRAVNE ZADEVE O PRAVNI PODLAGI
G. Elmar Brok
predsednik
Odbor za pravne zadeve
BRUSELJ
Zadeva: Pravna podlaga predloga Uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost(KOM(2004) – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Še neobjavljeno v UL.
Spoštovani gospod predsednik,
v pismu dne 2. junija 2005 ste v skladu s členom 35(2) Poslovnika Odbor za pravne zadeve zaprosili za mnenje o točnosti in primernosti pravne podlage zgoraj omenjenega predloga Komisije.
Odbor za pravne zadeve je zgoraj navedeno zadevo obravnaval na seji dne 13. julija 2005.
Predlog temelji na členu 308 Pogodbe ES, skupaj s členom 203 Pogodbe Euratom. Pravna podlaga Euratoma je potrebna, da bi zajeli vidike jedrske varnosti predloga.
V takšnem primeru je zahtevano enostavno posvetovanje s Parlamentom.
Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (SES) je jasno razvidno, da izbira pravne podlage ni prosto prepuščena zakonodajalcu, ampak mora izhajati iz objektivnih elementov, nad katerimi je možno vršiti sodni nadzor. Med temi elementi sta posebej izpostavljena cilj in vsebina pravnega akta.
Glej predvsem sodbo SES z dne 23. februarja 1999 v zadevi C-42/97, Parlament/Svet, Letno poročilo 1999, str. I-869, točka 36.
Cilj Uredbe je natančno opredeljen v členu 1: "Skupnost financira ukrepe za pospeševanje miru in stabilnosti ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih v skladu z določbami te uredbe."
Iz vsebine predloge je jasno razviden namen zagotoviti finančno, gospodarsko in tehnično pomoč, ki dopolnjuje pomoč, običajno predvideno v skladu z instrumentom za humanitarno pomoč, z integriranim predpristopnim instrumentom, z evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter z instrumentom za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje (člen 2).
Člen 308 Pogodbe ES Skupnosti omogoča prilagoditev pooblastil glede na področje pristojnosti in doseganje ciljev Pogodbe.
Da bi navedeni člen uporabili za pravno podlago akta je treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti izpolnjevati naslednje pogoje:
· načrtovani ukrepi morajo doprinesti k doseganju enega od ciljev Skupnost;
· načrtovani ukrepi morajo biti potrebni za dosego tega cilja;
· v Pogodbi ne smejo biti predvidena drugačnih pooblastil za delovanje v ta namen.
Preučitev predmeta in vsebine predloga pokaže, da se civilni vidiki odziva na krizne situacije bolj nanašajo na člena 179 in 181(A) Pogodbe ES, zato uporaba člena 308 Pogodbe ES za pravno podlago ni upravičena.
Odbor za pravne zadeve je torej sklenil, da ustrezno pravno podlago predstavljata člena 179 in 181(A) Pogodbe ES in da je, upoštevajoč nezdružljivosti teh členov in člena 203 Pogodbe Euratom, potrebno podati ločen predlog kar zadeva vidike, izhajajoče iz ukrepov na področju jedrske varnosti.
Posledično se uporabi postopek soodločanja.
Ob upoštevanju vsega navedenega in na predlog poročevalca o pravni podlagi Antonia López-Istúriza Whitea je Odbor za pravne zadeve na svoji seji dne 13. julija 2005 soglasno sklenil, da:
· bi se za pravno podlago zadevnega predloga Uredbe morala uporabiti člena 179 in 181(A) Pogodbe ES in ne člen 308 Pogodbe ES;
· upoštevajoč nezdružljivost teh členov in člena 203 Pogodbe Euratom bo morala Komisija podati ločen predlog kar zadeva vidike, izhajajoče iz ukrepov na področju jedrske varnosti.
S spoštovanjem,
Giuseppe Gargani
17.11.2005
MNENJE Odbora za razvoj *
za Odbor za zunanje zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Pripravljavec mnenja (*):
Pierre Schapira
(*) Okrepljeno sodelovanje med odbori – člen 47 Poslovnika
KRATKA OBRAZLOŽITEV
Instrument za stabilnost je eden od štirih novih instrumentov zunanje pomoči, ki jih Komisija predlaga v „Prodijevem paketu“.
Njegova posebnost je, da je tematski instrument, medtem ko so ostali trije instrumenti geografski.
Namen instrumenta za stabilnost je pridobivanje hitrih in prilagodljivih odzivov, integriranih v krizni položaj v tretji državi, z edinstvenim pravnim instrumentom, dokler ne bi bilo mogoče vzpostaviti normalnega sodelovanja v okviru drugih instrumentov financiranja zunanjih zadev.
Dejansko se odzive na krizni položaj, kot je v Afganistanu ali Iraku, lahko sproži z več kot sedmimi različnimi finančnimi instrumenti EU, od katerih ima vsak lastne postopke sprejemanja odločitev in lastne proračunske omejitve.
Instrument za stabilnost želi uskladiti in poenotiti mehanizme odzivov na krizne položaje in izboljšati odziv glede na take položaje.
Razen takojšnjega odziva na krize instrument stabilnosti vključuje tudi dolgoročno sodelovanje v stabilnem okolju, da se obravnava globalne in čezmejne izzive, kot so civilna varnost (boj proti tihotapljenju, organiziranemu kriminalu in terorizmu), resne tehnološke težave ter razvoj zmogljivosti za vzdrževanje reda.
Zaradi omejitve dolžine obrazložitev bomo tu obravnavali le dve glavni predlagani spremembi:
– izključitev točk b) in c) člena 2 uredbe.
To mnenje predlaga umik vsega iz te uredbe, kar je povezano s stabilnim dolgoročnim sodelovanjem, da se lahko obravnava posebne globalne in čezmejne izzive (člen 2(b) in (c)).
Ne gre toliko za zavračanje teh pristojnosti kot takih, ampak za vpoklic tistih, ki se izvajajo v drugem, ustreznejšem okviru, kot pa je instrument za stabilnost.
Kje in kako je mogoče te pristojnosti ponovno vključiti? Dve rešitvi:
– ali se med različne zemljepisne instrumente vključi kakovostne tematske programe. Geografski instrumenti nimajo premostitvenih klavzul, ki bi zagotavljale povezavo med različnimi geografskimi območji, ker predvideni program vključuje globalni, horizontalni, regionalni in čezmejni značaj (primerjaj člen 22 predloga ICDCE in člen 27 IEVP). Parlament in svet bosta vpletena v opredelitev političnih ciljev in prednostnih nalog, dodeljenih tem tematskim programom v okviru postopka sprejemanja strateških dokumentov, predvidenih v geografskih finančnih instrumentih;
– ali pa se jih vključi v okvir enotnega tematskega instrumenta, ki je v nastajanju. Ta vsebuje skupino tematskih programov, navedenih v Sporočilu Komisije z istim imenom
Demokracija in človekove pravice, človeški in socialni razvoj, okolje in trajnostni razvoj naravnih virov, nedržavni dejavniki razvoja, varnost hrane, sodelovanje z industrializiranimi državami, preseljevanje in azil , katerim se doda še 8. tematski program za dolgoročno stabilnost. Ta rešitev bo uredila nevšečnosti presežne „zemljepisnosti“, ob upoštevanju transverzalnega značaja nekaterih programov ter ob upoštevanju cilja racionalizacije, ki jo je prikazala Komisija.
– Navedba razlogov o izključitvi dejavnosti za ohranjanje miru in podpore vojaških in paravojaških operacij
Odprava finančne in tehnične pomoči operacijam za vzdrževanje miru, ki jih vodijo tuji vojaški organi, tudi v primeru partnerstva z mednarodnimi, regionalnimi ali podregionalnimi organizacijami, ki delujejo pod okriljem Združenih narodov, je zaželeno iz več razlogov.
Najprej je težko financirati vojaške operacije, tudi če gre za vzdrževanje miru, brez kakršnega koli predhodnega nadzora. Ob upoštevanju nujnega in hitrega odziva Komisija deluje brez kakršnega koli političnega mandata Evropskega parlamenta in Sveta. Komisija od nas zahteva, da damo proste roke pri podpiranju takšne ali takšne koalicije tuje vojske.
V navedbi razlogov o izbiri pravne osnove, je Komisija ugotovila, da operacije vzdrževanja miru ne morejo temeljiti le na členu 179 Pogodbe ES: „Civilni vidiki odziva na krizni položaj bi morali veljati za člena 179 in 181(a) Pogodbe ES. Vendar določbe v zvezi s financiranjem operacij vzdrževanja miru, še zlasti, če prispevajo k ciljem iz členov 179 in 181(a) Pogodbe ES, upravičujejo izbiro člena 308 Pogodbe kot pravne osnove“.
V nasprotju s tem, kar trdi Komisija, za vzdrževanje miru v Skupnosti ne obstaja noben precedenčni primer. Mir v Afriki ne more biti precedenčni primer, ker temelji na členu 11 Sporazuma iz Cotonouja, ki je mešani mednarodni sporazum. Razen tega se odločitve o financiranju miru v Afriki sprejemajo v skladu s postopkom Evropskega razvojnega sklada, to pomeni s sklepom odbora Evropskega razvojnega sklada, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic.
Edini referenčni dokumenti, ki omogočajo, da se začrta meja med tem, kar razkriva razvoj in tem, kar razkriva zunanja politika in varnost, so Direktive Odbora za razvojno pomoč, ki določajo področja dejavnosti, ki so lahko primerni tudi za področje javne pomoči za razvoj Ta seznam je bil pregledan 7. aprila 2005 in bilo je potrjeno, da izdatki, povezani z operacijami vzdrževanja miru, ne morejo biti obravnavani kot javna pomoč razvoju. Ti zaključki so v skladu s stališčem oddelka za operacije vzdrževanja miru pri OZN.
Svet je dolgo zavračal sprejetje skupnih pristojnosti za vzdrževanje miru (vprašanje je že bilo postavljeno ob sprejetju mehanizma za hiter odziv). Glede na Svet, so to pristojnosti, ki sodijo le na področje SZVP. Člen 11§3 Pogodbe ES navaja, da je eden od ciljev SZVP: „vzdrževanje miru in krepitev mednarodne varnosti“.
Končno, sprejetje instrumenta, katerega krhke pristojnosti uvajajo neverjetno pravno nestabilnost v zvezi s to uredbo. Če država članica želi proti tej uredbi vložiti zahtevek za razveljavitev zaradi izključitve sodne pristojnosti ali zaradi pomanjkanja pravne osnove, se zdi, da nad veljavnostjo uredbe visi Damoklejev meč, vse dokler Sodišče ne sprejme sklepa.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za razvoj poziva Odbor za zunanje zadeve kot pristojni odbor, da v poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov in uvodne navedbe
Predlog
Predlog
UREDBA SVETA
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
SVET EVROPSKE UNIJE JE – ,
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – ,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 179 in 181a Pogodbe ,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju predloga Komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
Obrazložitev
Po tristranskih pogajanjih so vse tri ustanove določile spremembo pravne osnove. Instrument za stabilnost izvira iz pravne podlage člena 308 ES, odslej pa bo temeljil na členih 179 in 181A ES. Posledično smo po tej koreniti spremembi podlage od Komisije zahtevali, da predloži nov predlog, ki izhaja iz spremembe področja pristojnosti. Komisija je to zavrnila zaradi razloga, da ima Parlament moč spremeniti to besedilo in iz njega sestaviti enake posledice .
Predlog spremembe
2
Uvodna izjava 22
(22) Zaradi vzpostavitve novega instrumenta za stabilnost je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 381/2001 z dne 26. februarja 2001 o oblikovanju mehanizma za hitro ukrepanje; Uredbo Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever–jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil; Uredbo Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju; 2001/824/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 16. novembra 2001 o nadaljnjem prispevku Evropske skupnosti Evropski banki za obnovo in razvoj za Sklad za zaščitno zgradbo v Černobilu; Uredbo (ES) št. 2130/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 1080/2000 z dne 22. maja 2000 o podpori Začasni misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) ter Uradu visokega predstavnika v Bosni in Hercegovini (OHR).
(22) Zaradi vzpostavitve novega instrumenta za stabilnost je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 1724/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2001 o ukrepih zoper protipehotne kopenske mine v državah v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 1725/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih za boj proti protipehotnim minam v tretjih državah z izjemo držav v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 381/2001 z dne 26. februarja 2001 o oblikovanju mehanizma za hitro ukrepanje; Uredbo Sveta (ES) št. 2046/97 z dne 13. oktobra 1997 o sodelovanju sever–jug v boju proti mamilom in odvisnosti od mamil; Uredbo Sveta (ES) št. 2258/96 z dne 22. novembra 1996 o aktivnostih obnove in rehabilitacije v državah v razvoju; Uredbo (ES) št. 2130/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju; Uredbo Sveta (ES) št. 1080/2000 z dne 22. maja 2000 o podpori Začasni misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) ter Uradu visokega predstavnika v Bosni in Hercegovini (OHR).
Obrazložitev
Sprememba pravne osnove napeljuje na to, da bi s področja, ki ga pokriva instrument, umaknili kakršen koli element sodelovanja na jedrskem področju.
Predlog spremembe
3
Člen 1
Skupnost financira ukrepe za pospeševanje miru in stabilnosti ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih v skladu z določbami te uredbe.
Skupnost upravlja sheme za razvojno pomoč in sheme, ki vključujejo gospodarsko, finančno in tehnično sodelovanje s tretjimi državami za spodbujanje miru in stabilnosti ter zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v državah, na ozemljih in področjih v skladu z določbami te uredbe.
Ti ukrepi zlasti podpirajo politike EU v zvezi z:
a) Ta pomoč in sodelovanje sta namenjena pridobitvi hitrega, prilagodljivega in integriranega odziva, da se poenostavi ustanovitev, ponovna ustanovitev ali vzdrževanje pogojev stabilnosti, nujno potrebnih za izvajanje učinkovitih politik Skupnosti in sodelovanja, ki bi pripomoglo tudi k odzivanju na krizne položaje, resno politično nestabilnost ali resen konflikt, pod pogoji,ki jih določa ta uredba.
b) V okviru stabilnih pogojev za sodelovanje sta ta pomoč in sodelovanje namenjena za pomoč pri graditvi zmogljivosti v tretjih državah, da bi se lažje spopadli s specifičnimi globalnimi in nadregionalnimi problemi, ki bi lahko imeli negativen učinek na stabilnost.
– zagotavljanjem učinkovitega, pravočasnega in celostnega odziva, da bi preprečili, zmanjšali ali obravnavali posledice kriznih razmer, resne politične nestabilnosti ali nasilnega spora;
Politika Skupnosti na teh področjih prispeva k splošnim razvojnim ciljem, usklajevanju demokracije in pravne države ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin .
– velikimi izzivi, povezanimi z vzpostavitvijo ali ohranitvijo pravne države v tretjih državah, vključno z bojem proti regionalnim ali čezmejnim izzivom, na primer proti organiziranemu kriminalu, proti nezakonitemu prometu in proti terorizmu;
– velikimi tehnološkimi nevarnostmi z morebitnim čezmejnim vplivom, vključno s spodbujanjem jedrske varnosti in z bojem proti širjenju orožja za množično uničevanje;
– razvojem zmogljivosti za ohranjanje in podporo miru v partnerstvu z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi organizacijami.
Poleg tega ta uredba vzpostavlja okvir za odziv na nove politične pobude, ki jih podpira Evropska unija v skladu s cilji te uredbe in tako dopolnjuje ukrepe, ki se lahko izvajajo v skladu z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti.
Obrazložitev
Nujno je pomnožiti sklicevanje na politiko razvoja, da vsebina in cilji instrumenta ustrezajo osnovni pravni podlagi, to je členu 179 (kar nam omogoča uporabo postopka soodločanja).
Za utemeljitev ustrezne odprave sodelovanja treh zadnjih odstavkov člena, ki ga predlaga Komisija (dolgoročno sodelovanje v obdobju stabilnosti), se predloži navedbo razlogov kratke obrazložitve tega mnenja.
Vendar pa točka (b) ponovno uvaja dolgoročno sodelovanje v obdobju stabilnosti.
Predlog spremembe
4
Člen 1 a (novo)
Člen 1a
Politični okvir:
Komisija se obvezuje, da bodo ukrepi, sprejeti pri izvajanju te uredbe, v skladu s celotnim strateškim političnim okvirom, ki ga je oblikovala Skupnost za države partnerice, s cilji in programi za razvojno in gospodarsko sodelovanje, sprejetimi v skladu s členom 177 in sledečimi členi Pogodbe, s sporočili Komisije in sklepi Sveta ter zlasti skupnimi deklaracijami o evropski strategiji za stabilnost in evropski razvojni politiki.
Pred koncem prvega leta po začetku veljavnosti te uredbe bo Komisija Evropskemu parlamentu in svetu predložila sporočilo o skupni deklaraciji o evropski strategiji za stabilnost. Ta bo določila širše smernice evropske politike stabilnosti, ki bodo vodile izvajanje tega instrumenta.
Obrazložitev
Komisija potrjuje, da instrumenti delujejo „na podlagi politike“ (policy driven), vendar ni predlagala političnega okvira, v katerega se bodo uvrščali njeni posegi. Bistveno je, da lahko evropski zakonodajalec vodi demokratično razpravo, da bi sprejel širše smernice svoje politike stabilnosti. Skupna deklaracija o evropski strategiji za stabilnost bo Parlamentu omogočila predlagati in sprejeti svoje politične izbire.
Predlog spremembe
5
Člen 2
Za dosego ciljev te uredbe Skupnost zagotovi finančno, gospodarsko in tehnično pomoč, ki dopolnjuje pomoč, običajno predvideno v skladu z instrumentom za humanitarno pomoč, z integriranim predpristopnim instrumentom, z evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter z instrumentom za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, da bi:
V meri, do katere je to potrebno za učinkovito uresničevanje splošnih ciljev iz te uredbe, bo Komisija zagotovila podporo:
A. Ukrepi v kriznih razmerah ali v obdobju porajajoče se krize ali trajajoče politične nestabilnosti
(a) pomagali vzpostaviti ali ponovno vzpostaviti bistvene pogoje v tretjih državah, ki so potrebni za učinkovito izvajanje politik in programov Skupnosti za razvojno in gospodarsko sodelovanje. To lahko med drugim vključuje podporo za:
1) ukrepom kot odziv na razmere politične nestabilnosti:
– civilne ukrepe mednarodnih in regionalnih organizacij, državnih in nedržavnih dejavnikov, oblikovanih tako, da olajšajo mirno reševanje sporov, preprečujejo pojav ali stopnjevanje nasilnih sporov, omejujejo njihovo širjenje in spodbujajo spravo strani, vključno s pogajalskimi in mediacijskimi napori ter s spremljanjem in z izvajanjem mirovnih sporazumov ali sporazumov o premirju med stranmi;
(a) civilni ukrepi mednarodnih ali regionalnih organizacij, državnih ali nedržavnih dejavnikov, oblikovani tako, da olajšajo mirno reševanje sporov, preprečujejo pojav ali stopnjevanje nasilnih sporov, omejujejo njihovo širjenje in spodbujajo spravo strani, vključno s pogajalskimi in mediacijskimi napori ter s spremljanjem in z izvajanjem mirovnih sporazumov ali sporazumov o premirju med stranmi;
– vojaško spremljanje in operacije za ohranjanje in podporo miru (vključno z operacijami civilne narave ) , ki jih izvajajo regionalne in podregionalne organizacije in druge koalicije držav, ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami;
(b) vojaško spremljanje in operacije za ohranjanje in podporo miru z operacijami civilne narave, ki jih izvajajo regionalne in podregionalne organizacije in druge koalicije držav, ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami;
– aktiviranje ukrepov kot odziva na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, vključno z uporabo virov za civilno zaščito, če ni humanitarne pomoči EU ali če jo je treba dopolniti;
(c) ukrepi kot odziv na krizne razmere, ki vključujejo predvsem uvajanje in podporo delovanju mednarodno pooblaščenih začasnih uprav in ponovno vzpostavitev demokratičnih, pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja in javnega reda in miru ter njihovo podporo;
– razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo borcev, pri čemer se obravnava vprašanje otrok vojakov in reforme na področju varnosti;
(d) ukrepi civilnega in demokratičnega nadzora reforme varnostnih sistemov in upravljanja z izdatki za varnost, in sicer tudi s tehničnim sodelovanjem, s katerim bi okrepili civilni nadzor nad varnostnimi sistemi;
– ukrepe, ki obravnavajo težave v zvezi s protipehotnimi minami, z neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi ali z drugimi eksplozivnimi napravami, z orožjem malega kalibra in z lahkim strelnim orožjem in z drugimi nevarnimi ostanki vojne, vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog, s pomočjo žrtvam takšnih naprav in s programi ozaveščanja v zvezi s tveganji;
(e) ukrepi kot odziv na krizne razmere za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanja načel mednarodnega prava;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za zaščito, ponoven začetek ali vzpostavitev pogojev, primernih za trajnosten gospodarski in socialni razvoj, vključno med drugim s podporo operacijam mednarodno pooblaščenih začasnih uprav in njihovim ukrepom, in druge začetne ukrepe za vzpostavitev demokratičnih, pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja in javnega reda in miru ter za njihovo podporo;
(f) posebna nacionalna in mednarodna kazenska sodišča, komisije za resnico in spravo in mehanizmi za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter za uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanja načel mednarodnega prava (vključno s podporo posebnim nacionalnim in mednarodnim kazenskim sodiščem, komisijam za resnico in spravo in mehanizmom za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter za uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja o njih) ter ukrepe za spodbujanje razvoja civilne družbe in njenega sodelovanja pri političnem postopku, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih in profesionalnih medijev;
(g) ukrepi kot odziv na krizne zadeve, ki podpirajo razvoj civilne družbe in njenega sodelovanja pri političnem postopku, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih, pluralističnih in profesionalnih medijev;
– ukrepe kot odziv na krizne razmere za obnovo in rehabilitacijo ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev, vključno z bistveno proizvodno zmogljivostjo, ter ukrepe za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
(h) ukrepi kot odziv na krizne razmere za zaščito, ponoven začetek ali vzpostavitev pogojev, primernih za trajnosten gospodarski in socialni razvoj, ukrepom za obnovo in rehabilitacijo ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev, vključno z bistveno proizvodno zmogljivostjo, ter ukrepi za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
– podobne ukrepe, ki so lahko potrebni za omogočanje učinkovitega prehoda z ukrepov kot odziva na krizne razmere na normalno izvajanje sodelovanja v okviru srednje- in dolgoročnih zunanjih strategij in programov Skupnosti za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje.
(i) ukrepi razoroževanja, demobilizacije in reintegracije borcev (prednost imajo otroci vojaki in posebne potrebe vojakinj), ter ukrepi, ki poskušajo omiliti družbene posledice prestrukturiranja oboroženih sil;
(j) ukrepi, ki obravnavajo težave v zvezi s protipehotnimi minami, z neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi ali z drugimi eksplozivnimi napravami, s širjenjem lahkega strelnega orožja in orožja malega kalibra ter drugih nevarnih ostankov vojne, vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog, s pomočjo žrtvam takšnih naprav, s spodbujanjem zakonodaje o neširjenju orožja in s programi ozaveščanja v zvezi s tveganji;
(k) ukrepi za zagotavljanje pomembne integracije žensk kot aktivno sodelujočih pri upravljanju krize, razreševanju sporov, prizadevanj za obnovo in spravo po konfliktu kakor tudi ukrepi, ki zagotovijo ustrezno pokrivanje potreb žensk v kriznih in konfliktnih situacijah, vključno z njihovo izpostavljenostjo s spolom pogojenemu nasilju, kot je opredeljeno v Resoluciji Varnostnega sveta 1325 (2000);
(2) ukrepom kot odziv na nesreče:
(a) aktiviranje ukrepov kot odziv na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, ali večje nesreče na okoljski ravni, vključno z uporabo virov za civilno zaščito in čiščenje;
(b) ukrepi kot odziv na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije;
(c) ukrepi za zaščito, ponoven začetek ali vzpostavitev razmer, primernih za trajnosten gospodarski in socialni razvoj, ukrepi za obnovo in rehabilitacijo ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev, vključno z bistveno proizvodno zmogljivostjo, ter ukrepi za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
(3) Skupnost spodbuja ratifikacijo, izvajanje in spremljanje mednarodnih sporazumov in pogodb ter razvoj učinkovitih mednarodnih politik in praks v skladu s cilji te uredbe, vključno z razvojem in analizo ter sistemi zgodnjega opozarjanja, in sicer s sistemi za preprečevanje sporov, ter usposabljanjem za civilno krizno upravljanje
(b) okrepili sodelovanje med EU in tretjimi državami v zvezi z globalnimi in regionalnimi čezmejnimi izzivi, ki vplivajo na varnost in temeljne pravice državljanov.
(b) okrepili sodelovanje s tretjimi državami v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje.
Ti ukrepi lahko zlasti:
Skupnost lahko sprejme ukrepe, da bi dosegla cilje iz člena 1(b), ko je njihova učinkovitost odvisna od prenosa preko globalnih ali nadregionalnih strategij in mehanizmov ali ko prispevajo k razvoju konkretnih mednarodnih zmogljivosti za odzivanje na krizo.
– ojačajo zmogljivost organov pregona in sodnih organov v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom, učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom ter druga področja sodelovanja pri pravosodnih in notranjih zadevah;
(a) ojačajo zmogljivost organov pregona in sodnih organov, ki sodelujejo v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno s prometom s prepovedanimi drogami, trgovino z ljudmi in orožjem ter za učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom; ti ukrepi morajo biti skladni z obveznostmi držav članic EU po mednarodnem pravu, zlasti pravu o človekovih pravicah, beguncih in mednarodnem humanitarnem pravu;
(b) krepijo mednarodni okvir za varovanje človekovih pravic in podporo mednarodni dejavnosti za spodbujanje demokracije;
– obravnavajo varnost in zaščito delovanja ter infrastrukture na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
(c) varnost in zaščita delovanja ter infrastruktura na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
– se odzivajo na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
(d) ukrepi za zagotavljanje ustreznega odzivanja na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
– pomagajo krepiti državne pravne okvire in mednarodno sodelovanje na zgoraj navedenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja. Takšni ukrepi se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo, kjer pomenijo odziv na nujno potrebo, kjer so odvisni od izvajanja prek globalnih in čezregionalnih strategij in mehanizmov zaradi učinkovitosti ali uspešnosti in se ne izvajajo v okviru politike in načrtovanja programov uredb o razvojnem sodelovanju in gospodarskem sodelovanju
UL L …, …, str. …. , evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta
UL L …, …, str. …. ali integriranega predpristopnega instrumenta
UL L …, …, str. …. .
(e) krepijo zmogljivost organov, ki sodelujejo pri dejanskem nadzoru in odkrivanju nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, tudi s postavitvijo sodobne logistične opreme za ocenjevanje in nadzor;
(c) pomagali pri zaščiti držav in prebivalstva pred kritičnimi tehnološkimi nevarnostmi ter pri boju proti širjenju jedrskega, kemičnega, biološkega in radiološkega orožja ter s tem povezanih snovi, opreme ter strokovnega znanja in izkušenj. To lahko med drugim vključuje podporo za:
(f) podpora za razvoj pravnega okvira in zmogljivosti institucij za vzpostavitev in izvajanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo, vključno z ukrepi za regionalno sodelovanje;
– spodbujanje jedrske varnosti, zlasti kot pomoč pri spodbujanju prenosa varnostne kulture, vključno z varnim načrtovanjem, z delovanjem in z vzdrževanjem jedrskih elektrarn ali drugih jedrskih objektov in naprav, z varnim prevozom, z ravnanjem in z odlaganjem jedrskih odpadkov ter s sanacijo nekdanjih jedrskih lokacij;
(g) podpora za razvoj ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer in zmogljivosti za čiščenje, vključno s čiščenjem v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki in v zvezi z industrijami, pri katerih obstaja možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami;
– vzpostavitev in izvajanje jedrskih zaščitnih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadzorom cepljivih snovi, z nadzorom nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi in s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
(h) podpora za krepitev državnih in mednarodnih pravnih okvirov ter mednarodnega in regionalnega sodelovanja na zgoraj navedenih področjih, vključno z izmenjavo informacij in oceno tveganja/nevarnosti, raziskavami in analizo, sistemi zgodnjega opozarjanja in usposabljanjem.
– zmanjšanje zalog cepljivih snovi ali kemičnih in bioloških dejavnikov, povezanih z orožjem, ter krepitev varnosti in zaščite objektov in naprav za ravnanje s takšnimi snovmi ali z njihovimi sestavinami;
– preobrazbo industrij in proizvodnih zmogljivosti, povezanih z orožjem, ter obrambnih raziskovalnih programov za civilno uporabo, vključno s podporo za preobrazbo in za alternativno zaposlitev znanstvenikov na področju orožja in za sanacijo lokacij, ki so bile povezane z orožjem;
– učinkovit nadzor in odkrivanje nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, vključno s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
– razvoj in uveljavljanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo;
– vzpostavitev ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer, za civilno zaščito in za čiščenje v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki, na primer na jedrskem področju ali v zvezi z drugimi industrijami, pri katerih je možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami;
– spodbujanje mednarodnega sodelovanja na zgoraj omenjenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja.
(d) spodbujali ratifikacijo, izvajanje in spremljanje mednarodnih sporazumov in pogodb ter razvoj učinkovitih mednarodnih politik in praks v skladu s cilji te uredbe. Ti ukrepi lahko vključujejo razvoj in analizo, sisteme zgodnjega opozarjanja, vključno s sistemi za preprečevanje sporov, ter usposabljanje za civilno krizno upravljanje.
Obrazložitev
Razdelitev člena 2 na ukrepe kot odziv na razmere politične nestabilnosti na eni strani in ukrepe kot odziv na nesreče na drugi strani ustreza potrebi po zagotavljanju različnih vrst odzivov na različne vrste kriz. Zato je zlasti pomembno, da vsa sredstva instrumenta za stabilnost niso sistematično namenjena odzivu na naravne nesreče, ki so pogosto medijsko zelo izpostavljene, v škodo pomoči stalnim in malo poznanim kriznim območjem.
Ta predlog spremembe predlaga umik vseh elementov, povezanih z jedrskimi in proti-širitvenimi vidiki iz področja delovanja teh dolgoročnih ukrepov zaradi spremembe pravne podlage, sprejete v medinstitucionalnem tristranskem sporazumu.
Predlog spremembe
6
Člen 3
Druge pobude
črtano
Skupnost lahko sprejme ukrepe za podporo drugim političnim pobudam, kjer takšni ukrepi prispevajo k splošnim ciljem te uredbe iz člena 1 in/ali ustrezajo obveznostim, ki jih je sprejela Skupnost na mednarodnih forumih, ali uveljavljeni politiki Sveta.
Obrazložitev
Člen, ki ga je predlagala Komisija,omogoča, da je instrument za stabilnost vseobsegajoč in lahko razširi svoje področje delovanja tako, da lahko dejansko vključi vse. Vključitev določbe za vmesno oceno uredbe mora omogočiti, da se njeno področje delovanja po potrebi razširi.
Predlog spremembe
7
Člen 3 a (novo)
Člen 3a
Sprožilni dogodki
Skupnost lahko sprejme ukrepe za uresničitev ciljev iz člena 2, kot odziv na izredne razmere, krizo ali razvijajočo se krizo, razmere, ki vplivajo na javni red, zaščito človekovih pravic in temeljnih svoboščin ali varnost oseb, na razmere, ki se bodo sprevrgle v oborožen spor ali resno ogrozile državo ali zadevne tretje države. Ti ukrepi se lahko izvajajo v primeru dolgotrajne politične nestabilnosti, velikih težav zaradi katastrofe ali razmer, v katerih je Skupnost uveljavljala klavzule o „bistvenih sestavinah“ iz mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali iz drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč.
Obrazložitev
Nujno je treba določiti izvršilne pristojnosti Komisije z natančnim določanjem primerov, v katerih lahko uporabi postopke razveljavitve, ki so manj zavezujoči za instrument za stabilnost. Drugače obstaja tveganje, da se Komisija ne bo poskusila izogniti postopkom instrumenta za stabilnost za izvajanje programov sodelovanja, ki bi običajno morali izhajati s področja pristojnosti drugih finančnih (in še zlasti geografskih) instrumentov.
Predlog spremembe
8
Naslov I a (novo)
NASLOV Ia
SPLOŠNA NAČELA
Obrazložitev
Z uvedbo splošnih načel, ki veljajo za vse dejavnosti v okviru te uredbe, je instrument bolj jasen, čitljiv in pregleden.
Predlog spremembe
9
Člen 3 b (novo)
Člen 3b
Načela subsidiarnosti in sorazmernosti
Pomoč Skupnosti, ki jo predvideva ta uredba, deluje le in samo v primeru, ko ciljev predvidenih ukrepov ni mogoče zadovoljivo uresničiti v okviru drugih finančnih instrumentov zunanje pomoči, zaradi izrednih razmer ali nestabilnosti upravičenega območja.
Izpeljani ukrepi v okviru tega instrumenta ne presegajo tega, kar je nujno za pogoje za stabilnost, ki so nepogrešljivi za dobro izvajanje in uspeh politike in programov sodelovanja ter zunanje pomoči.
Obrazložitev
Najprej je Komisija predlagala načelo komplementarnosti. To načelo porazdeljuje pristojnosti, ki so preveč nejasne, med instrument za stabilnost in druge finančne instrumente. Subsidiarnost pa omogoča izogibanje vsakemu prekrivanju pristojnosti. Treba je opozoriti, da je treba načelo subsidiarnosti uporabljati na območjih in ne v državah. Tako je mogoče, da je na območju ene države kriza, medtem ko je v preostalem delu država dovolj stabilna za izvajanje normalnega sodelovanja.
Predlog spremembe
10
Člen 3 c (novo)
Člen 3c
Načela obveščanja, spodbujanja in prepoznavnosti pomoči
Ko Komisija dodeli pomoč pod pogoji, ki jih predvideva ta uredba, predhodno obvesti Evropski parlament in Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov ter o vzrokih in dodani vrednosti ob uporabi te uredbe namesto drugih finančnih instrumentov zunanje pomoči.
Komisija se obvezuje, da bodo sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo primerno predstavljeni in kar najbolj prepoznavni, da bi ozavestili javnost o izvoru pomoči v Skupnosti.
Obrazložitev
Ker je demokratični nadzor ob sprejemanju odločitve nemogoč zaradi časovnih pritiskov in prilagodljivosti je nujno, da se odložitev postopka odločanja nadomesti z obveznostjo boljšega in predhodnega obveščanja.
Predlog spremembe
11
Člen 3 d (novo)
Člen 3d
Načela usklajenosti in povezanosti pomoči
Komisija zagotavlja stalen dialog s Svetom o načrtovanju ukrepov pomoči iz te uredbe. Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, pri načrtovanju in poznejšem izvajanju teh ukrepov za povezanost zunanjih dejavnosti Evropske unije.
Da bi zagotovili učinkovitost in povezanost ukrepov pomoči Skupnosti in nacionalnih pomoči, lahko Komisija ukrepa za spodbujanje tesnejšega usklajevanja med svojimi dejavnostmi in dejavnostmi držav članic, na ravni sprejemanja odločitev in na terenu. Zato države članice in Komisija vzdržujejo sistem za izmenjavo informacij.
Komisija spodbuja tudi sodelovanje z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami. Zagotavlja, da so dejavnosti, ki se izvajajo v okviru te uredbe, usklajene in povezane z dejavnostmi organizacij ter mednarodnih in regionalnih organov in še zlasti z Organizacijo z druženih narodov .
Obrazložitev
Da bi bila Unija v mednarodnem prostoru enotna je nujno, da je odziv Skupnosti čim bolj v skladu s predvidenim s strani Sveta v okviru SZVP, in sicer vsaj usklajen, povezan in usklajen z odzivom Sveta. Razen tega je dopolnjevanje in povezanost med evropskimi in nacionalnimi odzivi okrepilo pomen Evrope, kot svetovnega dejavnika prve vrste.
Predlog spremembe
12
Člen 4
Ukrepi in programi
Izjemni ukrepi pomoči
1. Ukrepi Skupnosti v skladu s to uredbo se izvajajo prek izjemnih ukrepov pomoči ali vmesnih programov odziva ali pa večletnih programov.
1. Ukrepi Skupnosti v skladu s to uredbo se izvajajo prek izjemnih ukrepov pomoči ali vmesnih programov odziva ali pa večletnih programov.
2. Izjemni ukrepi pomoči se odzivajo na razmere krize ali skrajno nujnih primerov ali nevarnosti za demokracijo ali za pravno državo, za človekove pravice in temeljne svoboščine, kjer je učinkovitost ukrepov odvisna zlasti od hitrega ali prožnega izvajanja. Poleg tega lahko Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči, da bi poleg ukrepov, ki jih sprejme Svet v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, zagotovila ukrepe Skupnosti.
2. Komisija lahko sprejme izjemne ukrepe pomoči, kjer je učinkovitost sodelovanja odvisna od hitrega ali prožnega izvajanja in kjer se dejavnosti ne more začeti v razumnem roku v okviru postopkov iz člena 23 te uredbe.
3. Izjemnim ukrepom pomoči lahko sledi vmesni program odziva. Vmesni program odziva je sestavljen iz ukrepov, katerih namen je prispevati k vzpostavitvi ali obnovitvi bistvenih pogojev, potrebnih za normalno izvajanje programov zunanjega sodelovanja Evropske unije. Poleg tega lahko obravnavajo razmere dolgotrajne politične nestabilnosti, razmere kot posledice nerešenih sporov, izzive po razrešitvi sporov in razmere, v katerih je Skupnost uveljavljala klavzule v zvezi z bistvenimi sestavinami iz mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali iz drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč, pod pogojem, da je to v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih je sprejel Svet.
3. Kadar koli in v vsakem primeru, vsakih 6 mesecev po sprejetju omenjenih ukrepov, Komisija oceni ali pogoji nestabilnosti še vedno upravičujejo izjemne ukrepe pomoči. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s pregledom odziva Skupnosti v tem času in utemeljitvijo svoje odločitve za nadaljevanje ali prekinitev teh ukrepov. V odločitvi za preusmeritev ukrepov Komisija ustrezno upošteva pripombe Parlamenta in Sveta.
Večletni programi bodo vsebovali ukrepe, namenjene obravnavanju dolgoročnih zadev v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje. Ti programi temeljijo na:
a) regionalnih in tematskih strategijah, posebnih za ta instrument in sprejetih v skladu z določbami člena 7, ali
b) državnih, regionalnih ali tematskih strategijah, sprejetih v skladu z uredbami Sveta o vzpostavitvi instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, integriranega predpristopnega instrumenta in evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
Obrazložitev
Treba je določiti primere, v katerih Komisija lahko uporabi postopek izjemne pomoči in se odreče vsakemu predhodnemu političnemu nadzoru. Če je nujno treba omogočati prožnost in hitro odzivanje Komisije, mora biti naknaden politični nadzor učinkovit in stvaren. Ta člen omogoča razdelitveni ključ med postopki izjemne pomoči in vmesnimi programi, ki so pod vplivom komitologije.
Predlog spremembe
13
Člen 5
Posebne določbe v zvezi z izjemnimi ukrepi pomoči in z vmesnimi programi
Vmesni programi odziva
1. Komisija vzdržuje stalen dialog s Svetom o načrtovanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s to uredbo. Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, tako pri načrtovanju kot tudi pri poznejšem izvajanju teh ukrepov, kar je v interesu skladnosti zunanjih ukrepov EU. Če Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči v skladu s členom 4(2) zgoraj, takoj obvesti Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov.
1. Komisija lahko po sprejetju izjemnih ukrepov pomoči sprejme „vmesni program odziva“ in se opira na sprejete izjemne ukrepe pomoči, da bi obnovila bistvene pogoje za normalno sodelovanje. Razen tega lahko obravnavajo razmere dolgotrajne politične nestabilnosti, razmere kot posledice nerešenih sporov, izzive po razrešitvi sporov in razmere, v katerih je Skupnost uveljavljala klavzule v zvezi z bistvenimi sestavinami iz mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali iz drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč, pod pogojem, da je to v skladu z ustreznimi ukrepi, ki jih je sprejel Svet.
V devetih mesecih po sprejemu izjemnih ukrepov Komisija predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu. To poročilo vsebuje pregled obstoječega in načrtovanega odziva Skupnosti, vključno s prispevkom, ki se opravi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, s stanjem obstoječih državnih ali regionalnih strategij iz člena 4(4)b zgoraj, z ukrepi, ki jih sprejme Skupnost za pospeševanje političnega dialoga, ter z vlogo Skupnosti v okviru širšega mednarodnega in večstranskega odziva. Navaja tudi posebne ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotavljanje skladnosti med dejavnostmi Skupnosti in ukrepi, načrtovanimi ali sprejetimi v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji.
2. Komisija lahko v roku devetih mesecev, kot je navedeno v drugem pododstavku odstavka 1, sprejme vmesni program odziva v skladu s členom 4(3) zgoraj, ki temelji na sprejetih izjemnih ukrepih in utira pot ponovni vzpostavitvi normalnega sodelovanja, če je to mogoče.
2. Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz členov 4(2) ali 4(3) zgoraj, so te strategije podlaga za vmesni program.
Komisija v dveh letih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25.
Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
3. Komisija lahko zaradi olajšanja dialoga iz odstavka 1 in zaradi povečanja učinkovitosti ter skladnosti izjemnih ukrepov pomoči na ravni Skupnosti in nacionalni ravni sprejme kateri koli ukrep, ki je potreben za pospešitev tesnega sodelovanja med njenimi lastnimi dejavnostmi in tistimi držav članic na ravni odločanja ter ravno tako na terenu. Zato države članice in Komisija vzdržujejo sistem za izmenjavo informacij.
3. Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz člena 2, so te strategije podlaga za vmesni odziv.
4. Komisija v letu po sprejetju vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tem Komisija še zlasti oceni ali se bo v prihodnje mogoče odzvati na potrebe države v zvezi s pomočjo z drugimi finančnimi instrumenti zunanje pomoči. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 23.
Obrazložitev
Če Komisija mora nositi neke obveznosti spodbujanja in obveščanja o ukrepih, to omogoča politični oblasti, da lahko vedno oceni ali Komisija dela v želeni smeri.
V zvezi z besedilom Komisije se predlaga znižanje roka, pred katerim je treba sprejeti odločitev Komisije o možnosti nadaljevanja vmesnega programa ali hitrega prehoda v normalno sodelovanje, na eno leto.
Predlog spremembe
14
Člen 6, naslov
Posebne določbe, ki se uporabljajo za operacije v podporo miru
Posebne določbe, ki se uporabljajo za operacije za ohranjanje miru
Predlog spremembe
15
Člen 6(1)
1. Ukrepi, ki zagotavljajo podporo za razvrščanje sil za ohranjanje miru in operacij za podporo miru, kot je navedeno v členu 2 zgoraj, in kakršni koli spremljevalni ukrepi, se sprejmejo kot izjemni ukrepi pomoči.
1. Samo regionalne in podregionalne organizacije in druge koalicije držav upravičenk so lahko pobudnice ukrepov za podporo operacijam za ohranjanje miru, v skladu z načeli pripadnosti in prilagoditve politike sodelovanja razvoju.
Pred sprejemom teh ukrepov Komisija v zgodnji fazi pridobi mnenja držav članic v pristojnih organih Sveta, ki navajajo tudi morebitne dodatne ukrepe, za katere meni, da bi bilo koristno, da jih sprejme Svet.
Pred sprejemom teh ukrepov Komisija ugotovi, ali so operacije v skladu z načeli in cilji Združenih narodov in zlasti, ali so Združeni narodi odobrili, v najširšem pomenu besede, napotitev sil za ohranjanje miru ali operacije za podporo miru.
Komisija ugotovi, ali so operacije v skladu z načeli in cilji Združenih narodov in zlasti, ali je bila razvrstitev sil za ohranjanje miru ali operacij za podporo miru odobrena s strani ZN v širšem smislu. Za operacije za zagotavljanje miru je potreben mandat ZN.
Komisija prav tako ugotovi, da je edini namen teh operacij vzpostaviti pogoje stabilnosti, ki so potrebni za nadaljnji človeški in družbeni napredek na območju spopadov, in da so finančni in tehnični viri, ki jih odobri Skupnost, uporabljeni v skladu s cilji evropske razvojne politike.
Komisija vzpostavi postopke za zagotavljanje učinkovitega neodvisnega spremljanja ravnanja sil, ki sodelujejo pri operacijah vojaškega spremljanja ali pri operacijah za ohranjanje miru, ki jih financira Skupnost, in zagotovi redno poročanje Svetu.
Obrazložitev
Če naj se Skupnosti podeli odgovornost za operacije za ohranjanje miru, morajo biti pogoji za zagotavljanje pomoči Skupnosti jasno določeni. Cilji operacij za ohranjanje miru, ki prejemajo finančno pomoč Skupnosti morajo biti le v zvezi z obnovo razvoja na območju, ki ga je prizadel konflikt. Edini interes za vojaško posredovanje mora biti pomoč pri razvoju destabiliziranega prebivalstva. Parlament in Svet zagotovita, da je financiranje operacij v skladu s tem ciljem.
Predlog spremembe
16
Člen 6(2)
Komisija lahko sprejme na lastno pobudo pripravljalne ukrepe, povezane z operacijami v podporo miru, vključno z misijami za ugotavljanje dejstev. Komisija obvesti Svet v zgodnji fazi pred financiranjem kakršnega koli takšnega pripravljalnega ukrepa in upošteva poglede Sveta pri poznejšem izvajanju teh ukrepov.
Takoj, ko je to mogoče, v vsakem primeru pa pred sprejetjem ukrepov, se Komisija posvetuje s Parlamentom in Svetom o tem, ali je primerno, da Skupnost dodeli podporo. Pri sprejemanju svoje odločitve Komisija upošteva politično voljo, ki jo izrazita Evropski parlament in Svet v svojih resolucijah in sklepih.
Ukrepi, ki naj zagotovijo podporo napotitvi sil za ohranjanje miru, kot je predvideno v členu 2 zgoraj, kakor tudi vsi spremljevalni ukrepi, se sprejmejo kot izjemni ukrepi pomoči.
Komisija vzpostavi postopke za zagotavljanje učinkovitega neodvisnega spremljanja ravnanja sil, ki sodelujejo pri operacijah vojaškega spremljanja ali pri operacijah za ohranjanje miru, ki jih financira Skupnost, in zagotovi redno poročanje Svetu. Svet se obvezuje, da bo dal na voljo vse ustrezne vire, s katerimi razpolagajo njegovi člani, za pomoč Komisiji pri tej nalogi.
Obrazložitev
Glej obrazložitev predloga spremembe člena 6(1).
Predlog spremembe
17
Člen 9
Sprejem novih političnih pobud
črtano
Pred sprejemom ukrepov iz člena 3 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 25(2) smernice, ki opredeljujejo okvir politike, v katerega spadajo ukrepi, finančna sredstva, ki se dodelijo, in njihovo dopolnjevanje s pomočjo, zagotovljeno v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči ES v podporo takšnim ciljem.
Obrazložitev
Ta člen je umaknjen zaradi črtanja člena 3 predloga.
Predlog spremembe
18
Člen 12, odstavek 2
2. Nedržavni dejavniki, ki so upravičeni do podpore po tej uredbi, so: nevladne organizacije, organizacije, ki predstavljajo domorodna ljudstva, skupine domačinov in lokalna trgovska združenja, zadruge, sindikati, organizacije, ki zastopajo ekonomske in socialne interesne skupine, lokalne organizacije (vključno z omrežji), vključene v decentralizirano regionalno sodelovanje in integracijo, potrošniške organizacije, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne, kulturne, raziskovalne in znanstvene organizacije, univerze, cerkve in verska združenja in skupnosti, mediji in kakršna koli nevladna združenja in neodvisne ustanove, ki lahko prispevajo k ciljem te uredbe.
2. Nedržavni dejavniki, ki so upravičeni do podpore po tej uredbi, so: nevladne organizacije, lokalne skupnosti, organizacije, ki predstavljajo domorodna ljudstva, skupine domačinov in lokalna trgovska združenja, zadruge, sindikati, organizacije, ki zastopajo ekonomske in socialne interesne skupine, lokalne organizacije (vključno z omrežji), vključene v decentralizirano regionalno sodelovanje in integracijo, potrošniške organizacije, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne, kulturne, raziskovalne in znanstvene organizacije, univerze, cerkve in verska združenja in skupnosti, mediji in kakršna koli nevladna združenja in neodvisne ustanove, ki lahko prispevajo k ciljem te uredbe.
Predlog spremembe
19
Člen 13, alinea 6
– programi za odpis dolga;
črtano
Predlog spremembe
20
Člen 14, odstavek 1
1. Financiranje Skupnosti lahko krije izdatke, povezane z dejavnostmi priprave, nadaljevanja, spremljanja, revizije in vrednotenja, ki so neposredno pomembne za izvajanje te uredbe in za doseganje njenih ciljev, na primer dejavnosti v zvezi s študijami, srečanji, informacijami, osveščanjem, usposabljanjem in objavljanjem, izdatke, povezane z računalniškimi omrežji za izmenjavo informacij, ter vse druge izdatke za administrativno ali tehnično pomoč, ki jih lahko ima Komisija v zvezi z upravljanjem programa. Zajema tudi izdatke za administrativno podporno osebje, zaposleno pri delegacijah Komisije za upravljanje projektov, financiranih v skladu s to uredbo.
1. Financiranje Skupnosti lahko krije izdatke, povezane z dejavnostmi priprave, nadaljevanja, spremljanja, revizije in vrednotenja, ki so neposredno pomembne za izvajanje te uredbe in za doseganje njenih ciljev, na primer dejavnosti v zvezi s študijami, srečanji, informacijami, osveščanjem, usposabljanjem in objavljanjem, izdatke, povezane z računalniškimi omrežji za izmenjavo informacij, ter vse druge izdatke za administrativno ali tehnično pomoč, ki jih lahko ima Komisija v zvezi z upravljanjem programa. Zajema tudi izdatke za administrativno podporno osebje, zaposleno pri delegacijah Komisije za upravljanje projektov, financiranih v skladu s to uredbo. Ustvarja tudi bazo podatkov, ki zagotavlja kapitalizacijo pridobljenih izkušenj. Dostop do te baze je omogočen za vse udeležence, ki izpolnjujejo pogoje v smislu člena 12 te uredbe.
Obrazložitev
Veliko izvajalcev razvoja, še zlasti NVO, obžaluje, da izkušnje, pridobljene med izvajanjem podobnih ali enakovrednih projektov, niso kapitalizirane in dostopne. S kapitalizacijo in omogočanjem dostopa do teh izkušenj bodo udeleženci lahko dosegali pomembne koristi učinkovitosti.
Predlog spremembe
21
Člen 15, odstavek 1, pododstavek 1
– držav članic in zlasti njihovih javnih in poldržavnih agencij;
– držav članic , zlasti njihovih javnih in poldržavnih agencij ter njihovih decentraliziranih organov in lokalnih skupnosti ;
Obrazložitev
Bistveno je, da se uporabi prednost izredno obširnih pristojnosti in strokovnega znanja lokalnih skupnosti ter da obstaja zmožnost združevanja njihovih včasih znatnih finančnih sredstev na tem področju s sredstvi Skupnosti.
Predlog spremembe
22
Člen 16, odstavek 1
1. Ukrepi, financirani v skladu s to uredbo, se izvajajo v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti.
1. Ukrepi, financirani v skladu s to uredbo, se izvajajo v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti.
Najkasneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe bo Komisija Svetu predložila pregled finančne uredbe, da bi vanjo uvedla razveljavitveni postopek, s katerim bi omogočila dostop do zunanje pomoči Skupnosti majhnim in srednjim NVO in tako olajšala financiranje kratkoročnih in srednjeročnih projektov.
Obrazložitev
Skupnost se nagiba predvsem k financiranju pomembnejših projektov. Vzrok za to so s tem dosežene ekonomije obsega. Sedanji finančni predpisi so izjemno strogi in zavezujoči za majhne in srednje NVO, ki pogosto ne izpolnjujejo pogojev za financiranje, vendar ne zaradi svoje nepristojnosti ali pomanjkanja poštenosti. S prostovoljnim odpovedovanjem posredovanju te kategorije udeležencev se v državah upravičenkah veliko osnovnih potreb sploh ne obravnava.
Predlog spremembe
23
Člen 19
1. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam iz držav članic Evropske skupnosti, ki spadajo na področje uporabe pogodb.
Pravila o izpolnjevanju pogojev in poreklu, ki se uporabljajo za to uredbo, so določena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti. [še neobjavljeno].
2. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo vsem fizičnim in pravnim osebam iz:
– katere koli države upravičenke v okviru predpristopnega instrumenta,
– katere koli države članice evropskega gospodarskega prostora, ki ni članica EU, in
– katere koli druge tretje države ali ozemlja v primerih, kjer je bil vpeljan vzajemni dostop do zunanje pomoči.
3. V primeru ukrepov, ki so sprejeti v kateri koli tretji državi, ki se v skladu z merili OECD šteje kot najmanj razvita država, je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.
4. V primeru izjemnih ukrepov pomoči in vmesnih programov iz člena 4 je sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji na voljo na splošni ravni.
5. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji ter pravila o poreklu so na voljo naslednjim subjektom:
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z vrsto tematske strategije, določeno v členu 4(4), kateri koli fizični ali pravni osebi iz države v razvoju ali iz države v prehodu, kot to določa OECD, in iz katere koli druge države, ki izpolnjuje pogoje v okviru tematskega programa;
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z državno ali regionalno strategijo iz člena 4(4)b, kateri koli fizični ali pravni osebi, ki izpolnjuje pogoje v okviru temeljnega akta, v skladu s katerim je bila strategija sprejeta;
– v primeru ukrepov, sprejetih v skladu z regionalno strategijo iz člena 4(4)a), kateri koli fizični ali pravni osebi iz držav ali z ozemelj, ki jih obravnava takšna strategija.
6. Sodelovanje pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donaciji, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je na voljo mednarodnim organizacijam.
7. Za strokovnjake, predlagane v okviru postopkov za dodelitev pogodb, ni potrebno, da izpolnjujejo zgoraj določena pravila o državni pripadnosti.
8. Vsa oprema in materiali, kupljeni v skladu s pogodbami, ki se financirajo v skladu s to uredbo, izvirajo iz Skupnosti ali iz države, ki izpolnjuje pogoje iz odstavkov 2 do 5 zgoraj.
9. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb iz tretjih držav ali ozemelj, ki so tradicionalno gospodarsko, trgovsko ali geografsko povezane z državo partnerico, se lahko dovoli na osnovi presoje posameznega primera. Poleg tega lahko Komisija v ustrezno utemeljenih primerih dovoli sodelovanje fizičnim in pravnim osebam iz drugih držav ali uporabo opreme in materialov drugačnega porekla.
Obrazložitev
Parlament in Svet sta pravkar zaključila s preverjanjem pogojev za dostop do zunanje pomoči Skupnosti in sta sprejela uredbo. Zato je treba upoštevati zadnjo stopnjo zakonodaje za razumevanje pogojev o sodelovanju in poreklu.
Predlog spremembe
24
Člen 23
Ocenjevanje
Ocenjevanje in poročilo o dejavnosti
Komisija redno ocenjuje rezultate geografskih in tematskih politik in programov ter področnih politik ter učinkovitost načrtovanja programov, da bi ugotovila, ali so cilji izpolnjeni, ter da bi omogočila oblikovanje priporočil z namenom izboljšanja prihodnjih dejavnosti. Komisija pošlje svoja poročila o oceni odboru iz člena 25.
Politika stabilnosti Skupnosti se redno ocenjuje, da bi presodili rezultate in učinkovitost dejavnosti, izpeljanih na podlagi te uredbe.
Za uresničevanje tega ocenjevanja Komisija ustanovi Medinstitucionalni odbor za ocenjevanje, sestavljen iz predstavnikov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. Odbor sprejme svoj notranji poslovnik in Komisija zagotovi njegov sekretariat.
Vloga tega Odbora je, da pooblasti neodvisne strokovnjake, določi referenčne pogoje njihovih nalog in predstavi poročila z zaključki teh ocenjevanj. Tako bo Odbor preveril, če so cilji Deklaracije o evropski strategiji za stabilnost bili doseženi.
Odbor bo prav tako oblikoval priporočila, da bi Komisiji predlagal izboljšanja za prihodnje ukrepe. Komisija se obveže, da bo primerno upoštevala ta priporočila za bodoče izvajanje.
Odbor svoja priporočila predloži trem ustanovam, ki ga sestavljajo.
Obrazložitev
Komisija predlaga samoocenjevanje rezultatov svoje politike. Pri tem lahko tvega izgubo nepristranskosti, ker je hkrati razsodnik in stranka. Zato je tu predlagana vpeljava zunanjega mehanizma ocenjevanja v obliki tristranskega odbora. Tako bodo ocenjevanje in njegovi zaključki pridobili na objektivnosti.
Predlog spremembe
25
Člen 26
Pregled
Vmesni pregled
Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2011 vse predloge v zvezi s prihodnostjo te uredbe in vse spremembe, ki so lahko potrebne.
Najpozneje do 31. junija 2010 mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, ki ocenjuje prva tri leta izvajanja tega instrumenta, skupaj z zakonodajnim predlogom za pregled, ki vpeljuje potrebne spremembe.
Obrazložitev
Ta predlog spremembe želi v besedilo instrumenta za stabilnost vnesti rezultate trialoga med Parlamentom, Svetom in Komisijo. Da bi ponudili odgovore na zaskrbljenost Parlamenta v zvezi z njegovim izpodrinjenjem postopkov odločanja različnih inštrumentov zunanjega sodelovanja, je Komisija predlagala vpeljavo klavzule o vmesnem pregledu in datumu preteka roka (glej naslednji predlog spremembe), torej obvezni pregled vsaka 3 ali 4 leta.
Predlog spremembe
26
Člen 26 a (novo)
Člen 26 a
Datum začetka veljavnosti in preteka roka
Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007 in poteče 31. decembra 2013.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)
Pristojni odbor
AFET
Mnenje pripravil Datum razglasitve na zasedanju
DEVE 11.1.2005
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
13.1.2005
Pripravljavec/-ka mnenja Datum imenovanja
Pierre Schapira 2.12.2004
Nadomeščeni/-a pripravljavec/-ka mnenja
Obravnava v odboru
21.6.2005
13.7.2005
5.10.2005
Datum sprejetja
14.11.2005
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
20
2
0
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Anna Záborská.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Marie-Hélène Aubert, Ana Maria Gomes, Manolis Mavrommatis, Karin Scheele, Zbigniew Zaleski
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Elisa Ferreira, Pier Antonio Panzeri.
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
11.10.2005
MNENJE Odbora za mednarodno trgovino
za Odbor za zunanje zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 –2004/0223 (COD))
Pripravljavec mnenja:
David Martin
SHORT JUSTIFICATION
Introduction
The Instrument for Stability is one of four new external aid instruments proposed by the Commission in the so-called Prodi package. It should become effective together with the new financial perspective on 1 January 2007.
The purpose of the Stability Instrument is to deliver an effective, immediate and integrated response to situations of crisis in third countries within a single legal instrument until normal cooperation under one of the other instruments for cooperation and assistance can resume.
Crisis response can currently trigger as many as seven separate EC financing instruments, each with its own decision-making procedures and budgetary constraints.
The Stability Instrument is designed to consolidate crisis response mechanisms and improve crisis-response by:
1) Ensuring proper linkages between the initial response and follow-up assistance delivered under the main long-term ‘policy driven’ instruments.
2) Increasing the flexibility of the Commission’s disaster response and strengthening the coherence between EC assistance and the EU’s CFSP instruments.
In addition to immediate "crisis response", the Stability Instrument is also intended to address transregional challenges affecting civilian security such as the fight against trafficking, organized crime, terrorism and, originally, nuclear safety. Following the example of the African Peace Facility, the Instrument for Stability also includes potential funding of international peace-keeping or peace-support capacities in partnership with regional organizations.
General appraisal of the Commission proposal
While welcoming the overall objective of simplifying and rationalising the legislative instruments relating to external policy, Parliament has stated that the package of new Commission proposals seriously impinges on the powers currently exercised by Parliament in conformity with the treaties under co-decision and the annual budgetary procedure.
Over the last few months, at the request and initiative of the EP, several trilateral meetings (European Parliament, Council and Commission) have been held in order to discuss the reform of the instruments of external assistance.
While substantial work remains, the trilateral discussions have led to some progress on several issues that relate to the Instrument for Stability (expiry clause, review clause and legal base). The proposals submitted by the Council's Presidency, which have been used as provisional reference texts for the amendments put forward by the draftsperson, represent a positive yet not fully satisfactory step forward.
As Committee responsible for "financial, economic and trade relations" with third countries, the International Trade Committee (INTA) is involved in the parliamentary scrutiny of the 4 new financial instruments. Although trilateral contacts should continue to deliver results in the future, because of calendar reasons, INTA has been the first parliamentary committee to formally consider an opinion on the Instrument for Stability. The original draft opinion was therefore only a first, preliminary step in the parliamentary process of reviewing and amending the Commission's proposal.
The following are, in summary, the main points raised by the draftsperson at this stage:
1) Legal basis
In line with the European Parliament's position, Council has agreed that Articles 179 (development policy) and 181a (economic, financial and technical cooperation with third countries) form the appropriate legal basis for the Instrument for Stability as long as the aspects relating to nuclear safety, which play a rather marginal role, are removed from the proposal. The change of legal basis grants Parliament the right of co-decision.
In response to the change of legal basis, the EU Presidency has tabled a proposal excluding nuclear safety, non-proliferation of nuclear technology and "peace-support" measures from the regulation. The Commission will be submitting a new separate regulation under Article 308 dealing with the chapters on nuclear safety and proliferation. The draftsperson welcomes the change of legal basis but disagrees, as further elaborated, with the exclusion of peace-support measures.
2) Review Clause
Thanks to Parliament's initiative, an agreement has emerged on a review clause which provides for better reporting and the possibility of introducing, at a later stage, the necessary modifications to the regulation.
3) Expiry dates
All instruments should include an expiry-date which should coincide with the end of the next Financial Perspective, foreseen for 2013. The Böge report calls for the financial perspective to run only until 2011.
4) Involvement of Parliament
The Commission has proposed that Parliament delivers its opinion on the multiannual indicative programmes as part of the strategic setting of priorities for the four instruments. This solution, however, is not satisfactory. The Instrument for Stability, for instance, replaces a significant number of regulations currently adopted under the co decision procedure. Mere consultation or information cannot become a substitute for the powers currently exercised by Parliament as one arm of the legislative and budgetary authority. Key programming "strategic documents" establishing policy priorities and fund allocations are, across the four instruments, acts of a clear political nature. It can therefore be argued that key programming documents (i.e multiannual programmes or key strategy papers) should be adopted by the European Parliament and Council under an arrangement that mirrors the spirit, if not letter, of the co-decision procedure (art 251).
5) More clarity in the definition of objectives and measures
The Commission proposal defines the objectives and measures to be carried out under the Instrument for Stability in a rather open and loose-ended manner. In order to improve clarity and for the sake of legal certainty, the draftsperson supports a clearer and more structured definition of objectives and measures with no room for expressions such as "inter alia", 'new' and 'other' policy initiatives, or "such other measures as may be required".
6) Scope: Peace-Support
The scope of the instrument for stability needs to be defined carefully, particularly with regard to peace-support related assistance. At the time of writing this opinion, Commission and Council continue to disagree about the exact demarcation between actions falling between or under both the first and the second pillars. According to the Council’s Legal Service, the objective of ‘promoting peace and stability in third countries’ set out in Article 1, first subparagraph, falls outside the Community’s competence.
The opinion of the Parliament’s Legal Service, supported by the draftsperson and reflected in this draft opinion, comes to a different conclusion: non-military peace-support measures contribute to the goal of developing and consolidating democracy and the rule of law in third countries and thereby fall as well under the Community (first pillar).
The hard truth is that today's challenges are not structured along any institutional delimitation of competences. Moreover, experience shows that more support needs to be given to activities that fall precisely in the grey area between traditional foreign and development policies.
That is why the Instrument for Stability should allow the EU to respond to crises by building bridges between Community action and CFSP operations. In any event, the accent should therefore be placed on the best ways for the Commission and Council to facilitate cross-pillar coordination and combine and strengthen their roles.
In any event, actions relating to peace-support operations should not reflect the security interests of the donors but of the beneficiaries. Likewise, in the case of security-related operations, European security interests and the interests of the beneficiary countries in terms of stability and development should not be confused.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za mednarodno trgovino poziva Odbor za zunanje zadeve kot pristojni odbor, da v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
UL C ... / Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
1
Naslov
Predlog Uredbe Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Justification
In contrast to the development and accession instruments, to be adopted under codecision, the Commission provides only for simple consultation in this proposal on the grounds that the Instrument for Stability is also intended to cover nuclear safety.
However, Articles 179 (development policy) and 181a (economic, financial and technical cooperation with third countries) form the appropriate legal basis for the Instrument for Stability as long as the aspects relating to nuclear safety, which play a rather marginal role, are removed from the proposal. The change of legal basis grants Parliament the right of codecision.
Predlog spremembe
2
Navedba sklicevanja 1
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 179(1) in 181a Pogodbe,
Justification
See justification to Amendment on Title.
Predlog spremembe
3
Naslov I
Naslov I - Cilji
Naslov I - Cilji in področje uporabe
Predlog spremembe
4
Člen 1
Člen 1
Člen 1
Splošni cilji in področje uporabe
Splošni cilji
Skupnost financira ukrepe za pospeševanje miru in stabilnosti ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih v skladu z določbami te uredbe .
1. Skupnost zagotovi finančno, gospodarsko in tehnično pomoč za pospeševanje miru in stabilnosti , razvoj in utrjevanje demokracije ter pravne države, spodbujanje spoštovanja človekovih pravic ter za zagotavljanje varnosti in zaščite civilnega prebivalstva v tretjih državah in na ozemljih pod pogoji, določenimi v tej uredbi .
Ti ukrepi zlasti podpirajo politike EU v zvezi z:
2. Takšna pomoč:
- zagotavljanjem učinkovitega, pravočasnega in celostnega odziva , da bi preprečili, zmanjšali ali obravnavali posledice kriznih razmer, resne politične nestabilnosti ali nasilnega spora;
a) zagotavlja učinkovit, pravočasen, prilagodljiv in celosten odziv za pomoč pri vzpostavitvi, ponovni vzpostavitvi ali ohranjanju pogojev, ki so nujni za učinkovito izvajanje razvojne pomoči ter politike sodelovanja Skupnosti in s tem preprečevanje, zmanjšanje ali obravnavanje posledic kriznih razmer, resne politične nestabilnosti ali nasilnega spora;
- velikimi izzivi, povezanimi z vzpostavitvijo ali ohranitvijo pravne države v tretjih državah, vključno z bojem proti regionalnim ali čezmejnim izzivom, na primer proti organiziranemu kriminalu, proti nezakonitemu prometu in proti terorizmu;
b) podpira sodelovanje med Skupnostjo in tretjimi državami v okviru stabilnih razmer, da bi se tako obravnavala glavna čezmejna, nadregionalna in globalna vprašanja, ki bi lahko imela destabilizacijski učinek, ogrozila pravno državo ali vplivala na varnost oziroma človekove pravice in temeljne svoboščine državljanov.
- velikimi tehnološkimi nevarnostmi z morebitnim čezmejnim vplivom, vključno s spodbujanjem jedrske varnosti in z bojem proti širjenju orožja za množično uničevanje;
- razvojem zmogljivosti za ohranjanje in podporo miru v partnerstvu z mednarodnimi, regionalnimi in podregionalnimi organizacijami.
Poleg tega ta uredba vzpostavlja okvir za odziv na nove politične pobude, ki jih podpira Evropska unija v skladu s cilji te uredbe in tako dopolnjuje ukrepe, ki se lahko izvajajo v skladu z drugimi zunanjimi finančnimi instrumenti.
Justification
The Commission proposal defines the objectives and measures to be carried out under the Instrument for Stability in a rather open and loose-ended manner. In order to improve clarity and for the sake of legal certainty, the draftsperson supports a clearer and more structured definition of objectives and measures with no room for expressions such as "inter alia", 'new' and 'other' policy initiatives, or "other measures as may be required". New Article 1 is now structured, following the very logic of the Commission's proposal, in two general objectives: crisis-response and cooperation in the context of more stable conditions, which are further elaborated in articles 2 and 3.
Predlog spremembe
5
Člen 1 a (novo)
Člen 1a
Upravičenost, dopolnjevanje, usklajevanje in opaznost pomoči Skupnosti
1. Komisija pri zagotavljanju pomoči pod pogoji, določenimi v tej uredbi, Svet in Evropski parlament seznani z razlogi za uporabo te uredbe in dodano vrednostjo, ki jo prinaša uporaba te uredbe, namesto ali poleg kakršnekoli pomoči, ki se običajno zagotavlja v okviru uredb o vzpostavitvi instrumenta za humanitarno pomoč, integriranega predpristopnega instrumenta, evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, instrumenta za razvojno in gospodarsko sodelovanje, Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) kakor tudi pomoči Skupnosti, ki se zagotavlja v okviru tematskih programov, financiranih iz zgoraj omenjenih instrumentov (v nadaljevanju navedeni kot običajni instrumenti za sodelovanje).
Sodelovanje Skupnosti v okviru te uredbe se zagotovi le, če ga ni mogoče kriti z zgoraj omenjenimi instrumenti in če se lahko učinkoviteje zagotovi v okviru tega instrumenta.
2. Pomoč Skupnosti v okviru te uredbe je skladna s pomočjo, predvideno v običajnih instrumentih za sodelovanje, in jo dopolnjuje.
3. Komisija zagotovi, da so ukrepi, sprejeti v okviru te uredbe, v skladu s splošnim strateškim političnim okvirom Skupnosti za državo partnerico ter zlasti s cilji zgoraj omenjenih instrumentov in drugimi programi za razvojno in gospodarsko sodelovanje, sprejetimi v skladu s členom 179 in členom 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
4. Komisija zagotovi, da se katerikoli ukrep, sprejet v skladu s to uredbo, uskladi z državami članicami ter drugimi pristojnimi mednarodnimi in regionalnimi organizacijami.
5. Komisija zagotovi, da je javnost primerno seznanjena z ukrepi, sprejetimi v skladu s to uredbo, in da so le-ti dobro prepoznavni, z namenom povečati ozaveščenost o potrebi po zunanjem posredovanju EU in dodani vrednosti tega posredovanja.
Justification
This new article brings together crucial safeguards regarding the need for motivation, coherence and complementarity, coordination and visibility of measures adopted under this regulation.
The need and added value for using the Instrument for Stability, as opposed to the normal instruments for co-operation should be duly justified by the Commission. The principle of complementarity, which is a rather weak requirement, should be strengthened by adding the need for coherence with other assistance. As a general rule, the visibility of EU's external action should be improved and its added value should be better explained.
Predlog spremembe
6
Člen 2 uvodni del in točka (a)
Namen
Ukrepi kot odziv na krizne razmere, porajajočo se krizo ali stalno politično nestabilnost
Za dosego ciljev te uredbe Skupnost zagotovi finančno, gospodarsko in tehnično pomoč, ki dopolnjuje pomoč, običajno predvideno v skladu z instrumentom za humanitarno pomoč, z integriranim predpristopnim instrumentom, z evropskim sosedskim in partnerskim instrumentom ter z instrumentom za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, da bi:
1. Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu s cilji, določenimi v členu 1(2)(a) kot odziv na nujne razmere, krizne razmere ali porajajočo se krizo, na razmere, ki ogrožajo spoštovanje zakonov in reda, varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, varnost in zaščito posameznikov, na razmere, ki bi lahko prerasle v oborožen spopad ali pa resno destabilizirale tretjo državo oziroma vpletene države. Takšni ukrepi lahko obravnavajo tudi razmere stalne politične nestabilnosti, razmere, ki so posledica nerazrešenih sporov, večje izzive, ki sledijo sporom in nesrečam, ter razmere, v katerih se Skupnost sklicuje na bistvene klavzule mednarodnih sporazumov s tretjimi državami ali drugih temeljnih aktov, ki urejajo zunanjo pomoč.
a) pomagali vzpostaviti ali ponovno vzpostaviti bistvene pogoje v tretjih državah, ki so potrebni za učinkovito izvajanje politik in programov Skupnosti za razvojno in gospodarsko sodelovanje. To lahko med drugim vključuje podporo za:
2. Takšna pomoč Skupnosti pokriva naslednja področja:
- civilne ukrepe mednarodnih in regionalnih organizacij, državnih in nedržavnih dejavnikov, oblikovanih tako, da olajšajo mirno reševanje sporov, preprečujejo pojav ali stopnjevanje nasilnih sporov, omejujejo njihovo širjenje in spodbujajo spravo strani, vključno s pogajalskimi in mediacijskimi napori ter s spremljanjem in z izvajanjem mirovnih sporazumov ali sporazumov o premirju med stranmi;
a) tehnično in finančno podporo za civilne ukrepe mednarodnih in regionalnih organizacij, državnih in nedržavnih dejavnikov, oblikovanih tako, da olajšajo mirno reševanje sporov, preprečujejo pojav ali stopnjevanje nasilnih sporov, omejujejo njihovo širjenje in spodbujajo spravo strani, vključno s pogajalskimi in mediacijskimi napori ter s spremljanjem in z izvajanjem mirovnih sporazumov ali sporazumov o premirju med stranmi;
- vojaško spremljanje in operacije za ohranjanje in podporo miru (vključno z operacijami civilne narave) , ki jih izvajajo regionalne in podregionalne organizacije in druge koalicije držav , ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami;
b) tehnično in finančno podporo za operacije za ohranjanje ter podporo miru, ki jih izvajajo regionalne in podregionalne organizacije, ki delujejo z odobritvijo Združenih narodov ter v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov; ukrepe za izboljšanje zmogljivosti teh organizacij in njihovih sodelujočih članov za načrtovanje, izvrševanje in zagotavljanje učinkovitega političnega nadzora nad takšnimi operacijami;
- aktiviranje ukrepov kot odziva na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, vključno z uporabo virov za civilno zaščito, če ni humanitarne pomoči EU ali če jo je treba dopolniti;
c) ukrepe kot odziv na naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, in nevarnosti za javno zdravje , če ni humanitarne pomoči Skupnosti ali če jo je treba dopolniti;
- razorožitev, demobilizacijo in reintegracijo borcev , pri čemer se obravnava vprašanje otrok vojakov in reforme na področju varnosti ;
d) podporo za civilne vidike demobilizacije nekdanjih borcev in njihovo ponovno vključitev v civilno družbo ter, kjer je to primerno, njihovo vrnitev v domovino ;
- ukrepe, ki obravnavajo težave v zvezi s protipehotnimi minami, z neeksplodiranimi ubojnimi sredstvi ali z drugimi eksplozivnimi napravami, z orožjem malega kalibra in z lahkim strelnim orožjem in z drugimi nevarnimi ostanki vojne, vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog , s pomočjo žrtvam takšnih naprav in s programi ozaveščanja v zvezi s tveganji ;
e) ukrepe, ki obravnavajo posledice, ki jih imajo za civilno prebivalstvo protipehotne mine, neeksplodirana ubojna sredstva ali druge eksplozivne naprave in drugi nevarni ostanki vojne , vključno z odstranjevanjem in uničevanjem zalog;
f) tehnično sodelovanje proti širjenju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja;
- ukrepe kot odziv na krizne razmere za zaščito, ponoven začetek ali vzpostavitev pogojev, primernih za trajnosten gospodarski in socialni razvoj, vključno med drugim s podporo operacijam mednarodno pooblaščenih začasnih uprav in njihovim ukrepom, in druge začetne ukrepe za vzpostavitev demokratičnih, pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja in javnega reda in miru ter za njihovo podporo ;
g) podporo za ustanovitev in delovanje mednarodno pooblaščenih začasnih uprav;
h) podporo za vzpostavitev demokratičnih in pluralističnih državnih ustanov, učinkovite civilne uprave na nacionalni in lokalni ravni, neodvisnega sodstva, dobrega upravljanja ter javnega reda in miru, vključno s tehničnim sodelovanjem za reformiranje varnostnega sistema in okrepitev civilnega nadzora nad njim;
- ukrepe kot odziv na krizne razmere za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanja načel mednarodnega prava ( vključno s podporo posebnim nacionalnim in mednarodnim kazenskim sodiščem, komisijam za resnico in spravo in mehanizmom za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter za uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja o njih ), ter ukrepe za spodbujanje razvoja civilne družbe in njenega sodelovanja pri političnem postopku, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih in profesionalnih medijev ;
i) podporo za začetne ukrepe za pospeševanje in ohranjanje spoštovanja do človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanja načel mednarodnega prava , vključno s podporo za posebna nacionalna in mednarodna kazenska sodišča, komisije za resnico in spravo, mehanizme za pravno poravnavo zahtevkov v zvezi s človekovimi pravicami ter uveljavljanje premoženjskih pravic in razsojanja o njih;
j) ukrepe za krepitev civilne družbe in podporo njenemu sodelovanju v političnem procesu, vključno z ukrepi za pospeševanje neodvisnih in profesionalnih medijev;
k) začetno podporo za rehabilitacijo ter ponovno vključitev žrtev oboroženih spopadov in naravnih nesreč;
- ukrepe kot odziv na krizne razmere za obnovo in rehabilitacijo ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb in ekonomskih sredstev , vključno z bistveno proizvodno zmogljivostjo , ter ukrepe za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
l) začetne ukrepe za začetek obnove in sanacije ključne infrastrukture, stanovanjskih in javnih zgradb ter ekonomskih sredstev, pa tudi bistvene proizvodne zmogljivosti, ter ukrepe za ponoven začetek gospodarske dejavnosti in za ustvarjanje zaposlenosti;
- podobne ukrepe, ki so lahko potrebni za omogočanje učinkovitega prehoda z ukrepov kot odziva na krizne razmere na normalno izvajanje sodelovanja v okviru srednje- in dolgoročnih zunanjih strategij in programov Skupnosti za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje .
m) druge začetne ukrepe , ki sodijo v področje pomoči, zagotovljene v okviru običajnih instrumentov sodelovanja, ki so lahko potrebni za omogočanje učinkovitega prehoda na normalno izvajanje sodelovanja v okviru srednje- in dolgoročnih zunanjih politik in programov Skupnosti.
- Komisija zagotovi, da so sprejeti ukrepi v skladu s celotnim strateškim političnim okvirom Skupnosti za državo partnerico in zlasti s cilji njenih politik in programov za razvojno in gospodarsko sodelovanje, sprejetih v skladu s členom 179 in členom 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
Justification
See also Justification to Amendment on Article 1. This new article defines in a limitative way the measures that may be carried out in response to crisis. It includes peace-support operations with UN endorsement and restricts the definition of measures to be funded.
Predlog spremembe
7
Člen 2, točke (b), (c) in (d)
Člen 2a
Sodelovanje s tretjimi državami v okviru stabilnih razmer za sodelovanje
(b) okrepili sodelovanje med EU in tretjimi državami v zvezi z globalnimi in regionalnimi čezmejnimi izzivi, ki vplivajo na varnost in temeljne pravice državljanov.
1. Skupnost lahko sprejme ukrepe v okviru stabilnih razmer za sodelovanje pri doseganju ciljev iz člena 1(2)(b), kjer je njihova učinkovitost odvisna od izvajanja v obliki čezmejnih, nadregionalnih ali globalnih strategij ter mehanizmov, in kjer se takšnih ukrepov ne da kriti z običajnimi instrumenti sodelovanja ter se jih lahko učinkoviteje zagotavlja v okviru tega instrumenta.
Ti ukrepi lahko zlasti :
2. Takšna pomoč Skupnosti pokriva naslednja področja :
- ojačajo zmogljivost organov pregona in sodnih organov v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom , učinkovit nadzor nad nezakonito trgovino in tranzitom ter druga področja sodelovanja pri pravosodnih in notranjih zadevah ;
a) krepitev zmogljivosti organov pregona in sodnih organov , vključenih v boj proti terorizmu , pa tudi organiziranemu kriminalu, vključno z nezakonitim prometom ter učinkovitim nadzorom nad nezakonito trgovino in tranzitom;
- ojačajo mednarodni okvir za varstvo človekovih pravic in podpirajo mednarodno ukrepanje za spodbujanje demokracije;
- obravnavajo varnost in zaščito delovanja ter infrastrukture na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
b) varnost in zaščita delovanja ter infrastrukture na področju mednarodnega prevoza in energije, vključno s potniškim in tovornim prometom ter z distribucijo energije;
- se odzivajo na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
c) ukrepi za zagotovitev ustreznega odziva na nenadne velike nevarnosti za javno zdravje, na primer na epidemije, ki imajo lahko nadnacionalni vpliv;
- pomagajo krepiti državne pravne okvire in mednarodno sodelovanje na zgoraj navedenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja.
Takšni ukrepi se lahko sprejmejo v skladu s to uredbo, kjer pomenijo odziv na nujno potrebo, kjer so odvisni od izvajanja prek globalnih in čezregionalnih strategij in mehanizmov zaradi učinkovitosti ali uspešnosti in se ne izvajajo v okviru politike in načrtovanja programov uredb o razvojnem sodelovanju in gospodarskem sodelovanju
UL L …, …, str. …. , evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta
UL L …, …, str. …. ali integriranega predpristopnega instrumenta
UL L …, …, str. …. .
(c) pomagali pri zaščiti držav in prebivalstva pred kritičnimi tehnološkimi nevarnostmi ter pri boju proti širjenju jedrskega, kemičnega, biološkega in radiološkega orožja ter s tem povezanih snovi, opreme ter strokovnega znanja in izkušenj. To lahko med drugim vključuje podporo za:
- spodbujanje jedrske varnosti, zlasti kot pomoč pri spodbujanju prenosa varnostne kulture, vključno z varnim načrtovanjem, z delovanjem in z vzdrževanjem jedrskih elektrarn ali drugih jedrskih objektov in naprav, z varnim prevozom, z ravnanjem in z odlaganjem jedrskih odpadkov ter s sanacijo nekdanjih jedrskih lokacij;
- vzpostavitev in izvajanje jedrskih zaščitnih ukrepov, vključno s pravilnim vodenjem evidenc in nadzorom cepljivih snovi, z nadzorom nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi in s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
- zmanjšanje zalog cepljivih snovi ali kemičnih in bioloških dejavnikov, povezanih z orožjem, ter krepitev varnosti in zaščite objektov in naprav za ravnanje s takšnimi snovmi ali z njihovimi sestavinami;
d) zmanjšanje zalog kemičnih in bioloških dejavnikov, povezanih z orožjem, ter krepitev varnosti in zaščite objektov in naprav za ravnanje s takšnimi snovmi ali njihovimi sestavinami , pa tudi razgradnja, sanacija ali s tem povezano skladiščenje proizvodnih zmogljivosti, kadar se zanje razglasi, da ne sodijo več v program obrambe;
- preobrazbo industrij in proizvodnih zmogljivosti, povezanih z orožjem, ter obrambnih raziskovalnih programov za civilno uporabo, vključno s podporo za preobrazbo in za alternativno zaposlitev znanstvenikov na področju orožja in za sanacijo lokacij, ki so bile povezane z orožjem;
e) preobrazbo industrij in proizvodnih zmogljivosti, povezanih z orožjem, ter obrambnih raziskovalnih programov za civilno uporabo, vključno s podporo za preobrazbo in za alternativno zaposlitev znanstvenikov na področju orožja in za sanacijo lokacij, ki so bile povezane z orožjem;
- učinkovit nadzor in odkrivanje nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, vključno s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
f) krepitev zmogljivosti organov, vključenih v učinkovit nadzor in odkrivanje nedovoljenega prometa s potencialno nevarnimi snovmi, vključno s postavitvijo sodobne logistične opreme, opreme za ocenjevanje in nadzor;
- razvoj in uveljavljanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo;
g) podpora za razvoj pravnega okvira in institucionalnih zmogljivosti, potrebnih za uveljavljanje učinkovitega nadzora izvoza blaga z dvojno rabo;
- vzpostavitev ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer, za civilno zaščito in za čiščenje v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki, na primer na jedrskem področju ali v zvezi z drugimi industrijami, pri katerih je možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami;
h) podpora za vzpostavitev ukrepov za učinkovito pripravljenost na nesreče, za načrtovanje v primeru izrednih razmer in za čiščenje v zvezi z možnimi velikimi okoljskimi nepredvidenimi dogodki ter v zvezi z industrijami, pri katerih je možnost velikih okoljskih nepredvidenih dogodkov z mednarodnimi posledicami;
- spodbujanje mednarodnega sodelovanja na zgoraj omenjenih področjih, vključno z izmenjavo informacij, z oceno tveganja/nevarnosti in z drugimi ustreznimi oblikami sodelovanja.
(d) spodbujali ratifikacijo, izvajanje in spremljanje mednarodnih sporazumov in pogodb ter razvoj učinkovitih mednarodnih politik in praks v skladu s cilji te uredbe . Ti ukrepi lahko vključujejo razvoj in analizo, sisteme zgodnjega opozarjanja, vključno s sistemi za preprečevanje sporov, ter usposabljanje za civilno krizno upravljanje.
i) spodbujanje ratifikacije, izvajanja in spremljanja mednarodnih sporazumov ter pogodb in razvoj učinkovitih mednarodnih politik in praks v skladu s cilji te uredbe , vključno z oceno tveganj/groženj, raziskavami in analizo, sistemi zgodnjega opozarjanja, tudi sistemi za preprečevanje sporov, ter usposabljanjem za civilno krizno upravljanje.
Justification
See also Justification to Amendment on Article 1. This new article defines in a limitative way the measures that may be carried out in the context of stable conditions. It strengthens the safeguards included in article1a by stating that measures in pursuit of the objectives of Article 1 (2) (b) where their effectiveness depends on delivery through trans-border, trans-regional or global strategies and mechanisms can only be adopted if they cannot be covered by the normal instruments of co-operation and can be provided more effectively under this instrument.
Predlog spremembe
8
Člen 3
Člen 3
črtano
Druge pobude
Skupnost lahko sprejme ukrepe za podporo drugim političnim pobudam, kjer takšni ukrepi prispevajo k splošnim ciljem te uredbe iz člena 1 in/ali ustrezajo obveznostim, ki jih je sprejela Skupnost na mednarodnih forumih, ali uveljavljeni politiki Sveta.
Justification
See also Justification to Amendment on Articles 2 and 2a (new). This open ended article on "other initiatives" is no longer needed since previous articles define in a limitative way the measures that may be carried out under this Regulation.
Predlog spremembe
9
Člen 5
Posebne določbe v zvezi z izjemnimi ukrepi pomoči in z vmesnimi programi
Izjemni ukrepi pomoči in vmesni programi
1 . Komisija vzdržuje stalen dialog s Svetom o načrtovanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s to uredbo. Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, tako pri načrtovanju kot tudi pri poznejšem izvajanju teh ukrepov, kar je v interesu skladnosti zunanjih ukrepov EU. Če Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči v skladu s členom 4(2) zgoraj, takoj obvesti Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov.
1. Ukrepi iz člena 3 se izvajajo v obliki izjemnih ukrepov pomoči ali vmesnih programov
2. Komisija lahko sprejme ukrepe izjemne pomoči, če je učinkovitost ukrepov odvisna od hitrega in prilagodljivega izvajanja ter če ukrepov ni bilo mogoče sprejeti v sprejemljivem roku v okviru postopkov iz člena 23 spodaj. Komisija pred sprejetjem takšnih ukrepov obvesti Svet in Evropski parlament ter ju redno obvešča o ukrepih izjemne pomoči, ki jih namerava sprejeti v okviru te uredbe, tudi o njihovih ciljih in finančnih posledicah. Komisija ustrezno upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet pri načrtovanju in tudi poznejšem izvajanju takšnih ukrepov.
V devetih mesecih po sprejemu izjemnih ukrepov Komisija predloži poročilo Svetu in Evropskemu parlamentu . To poročilo vsebuje pregled obstoječega in načrtovanega odziva Skupnosti, vključno s prispevkom , ki se opravi iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, s stanjem obstoječih državnih ali regionalnih strategij iz člena 4(4)b zgoraj, z ukrepi, ki jih sprejme Skupnost za pospeševanje političnega dialoga, ter z vlogo Skupnosti v okviru širšega mednarodnega in večstranskega odziva. Navaja tudi posebne ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotavljanje skladnosti med dejavnostmi Skupnosti in ukrepi, načrtovanimi ali sprejetimi v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji.
3. Komisija čim prej po sprejetju ukrepov izjemne pomoči in v kateremkoli primeru vsakih šest mesecev po sprejetju le-teh poroča Svetu in Evropskemu parlamentu , tako da zagotovi pregled obstoječega in načrtovanega odziva Skupnosti, vključno s prispevkom iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, stanjem obstoječih državnih, regionalnih ali tematskih strategij iz člena 7 , ter vlogo Skupnosti v okviru širšega mednarodnega in večstranskega odziva. Navaja tudi posebne ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zagotavljanje skladnosti med dejavnostmi Skupnosti in ukrepi, načrtovanimi ali sprejetimi v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji.
2. Komisija lahko v roku devetih mesecev, kot je navedeno v drugem pododstavku odstavka 1, sprejme vmesni program odziva v skladu s členom 4(3) zgoraj, ki temelji na sprejetih izjemnih ukrepih in utira pot ponovni vzpostavitvi normalnega sodelovanja , če je to mogoče.
4 . Komisija lahko po sprejetju ukrepov izjemne pomoči sprejme vmesni program odziva, ki temelji na sprejetih izjemnih ukrepih, da se ponovno vzpostavi normalno sodelovanje , če je to mogoče. Komisija v svojem šestmesečnem poročilu navede razloge, zakaj je sklenila, da ne bo sprejela vmesnega programa namesto ukrepov izjemne pomoči.
Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz členov 4(2) ali 4(3) zgoraj, so te strategije podlaga za vmesni program.
Če je Komisija izvedla izredno revizijo svojih državnih ali regionalnih strategij kot odziv na eno od okoliščin iz člena 3 zgoraj, so te strategije podlaga za vmesni program.
Komisija v dveh letih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25.
5. Komisija v dveh letih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25 in Evropskemu parlamentu .
Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
6. Komisija lahko sprejme vmesni program odziva, ne da bi najprej sprejela izjemne ukrepe pomoči.
3. Komisija lahko zaradi olajšanja dialoga iz odstavka 1 in zaradi povečanja učinkovitosti ter skladnosti izjemnih ukrepov pomoči na ravni Skupnosti in nacionalni ravni sprejme kateri koli ukrep, ki je potreben za pospešitev tesnega sodelovanja med njenimi lastnimi dejavnostmi in tistimi držav članic na ravni odločanja ter ravno tako na terenu. Zato države članice in Komisija vzdržujejo sistem za izmenjavo informacij.
Justification
This article brings clarity to the procedure and conditions under which the Commission may adopt exceptional assistance measures and interim response programmes. The requirements for an adequate information of the Council and the European Parliament are strengthened.
Predlog spremembe
10
Člen 7, točki 1 in 2
1. Kjer Komisija sprejme regionalne ali tematske strateške dokumente, značilne za ta instrument, v skladu s členom 4(4)(b) zgoraj, se ti dokumenti vzpostavijo za največ sedem let z namenom zagotavljanja skladnega okvira za usklajevanje med donatorji in državami partnericami.
1. Ukrepi iz zgoraj navedenega novega člena 2a se izvajajo v obliki večletnih programov.
Večletni okvirni programi vsebujejo ukrepe za obravnavanje dolgoročnih vprašanj v okviru stabilnih pogojev za sodelovanje. Takšni programi temeljijo na strateških dokumentih, ki se pripravijo za obdobje , skladno s prednostnimi nalogami, določenimi v političnem okviru, z namenom zagotavljanja skladnega okvira za usklajevanje med donatorji in državami partnericami.
2. Pri pripravi strateških dokumentov iz odstavka 1 Komisija zagotovi njihovo skladnost s strategijami in ukrepi, sprejetimi v skladu z državnimi in regionalnimi programi Skupnosti . Poleg tega se izvajajo skupna posvetovanja med Komisijo, državami članicami in drugimi donatorji, kjer je to primerno, da se zagotovi dopolnilnost dejavnosti sodelovanja Skupnosti in držav članic. Druge zainteresirane strani lahko sodelujejo, kjer je to primerno.
2. Pri pripravi strateških dokumentov iz odstavka 1 Komisija zagotovi njihovo skladnost s strategijami in ukrepi, sprejetimi v skladu z državnimi , regionalnimi ali tematskimi strategijami, sprejetimi v okviru drugih instrumentov Skupnosti za zunanjo pomoč.
Poleg tega se izvajajo skupna posvetovanja med Komisijo, državami članicami in drugimi donatorji, kjer je to primerno, da se zagotovi dopolnilnost dejavnosti sodelovanja Skupnosti in držav članic. Druge zainteresirane strani lahko sodelujejo, kjer je to primerno.
Strateški dokumenti se po potrebi pregledajo in popravijo, običajno na sredini njihove veljavnosti.
Strateški dokumenti se po potrebi pregledajo in popravijo, običajno na sredini njihove veljavnosti.
Justification
This amendment simplifies the programming exercise and defines more precisely the contents of multi-annual indicative programmes.
Predlog spremembe
11
Člen 8, točka 1
1. Strateški dokumenti in večletni okvirni programi iz člena 7 in kateri koli njihovi popravki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25 po postopku , določenem v členu 25(2).
1. Pred sprejetjem strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov iz člena 7 ter katerihkoli njihovih popravkov Komisija predloži predlog Evropskemu parlamentu in Svetu. Evropski parlament in Svet lahko v treh mesecih po predložitvi, če predlog ne izpolnjuje ciljev, ki jih je določil zakonodajni organ, začneta postopek za sprejetje, spremembo ali zavrnitev predloga v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe.
Komisija se pred sprejetjem večletnih okvirnih programov posvetuje z Evropskim parlamentom in Svetom. Komisija ustrezno upošteva mnenje zakonodajnega organa in v letnem poročilu iz člena 24 navede, v kakšnem obsegu je upoštevala mnenje Evropskega parlamenta in Sveta.
Justification
The Parliament's Legal Service has noted that some of the decisions which would be delegated to the Commission via the comitology procedure are of discretionary nature and imply policy choices which are the prerogative of the legislator. Indeed, key programming "strategic documents" establishing policy priorities and fund allocations are, across the four instruments, acts of a clear political nature. It can therefore be argued that, if it is considered that the proposal does not meet the objectives laid down by the legislative authority, key programming documents (i.e multiannual programmes or key strategy papers) should be adopted by the European Parliament and Council under an arrangement that mirrors the spirit and letter of the co-decision procedure (art 251).
Predlog spremembe
12
Člen 27 a (novo)
Člen 27a
Komisija najkasneje do 30. junija 2010 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki ocenjuje izvajanje te uredbe, skupaj z zakonodajnim predlogom o uvedbi potrebnih sprememb.
Justification
This "review" clause provides for better reporting and the possibility of introducing, at a later stage, the necessary modifications to this "enabling" regulation. This is particularly important given that the new instrument is far-reaching in its scope, has not been tested and replaces a significant number of currently co-decided instruments. The Böge report calls for the financial perspective to run only until 2011. The date of the review will depend on the final expiry date of the regulation, which should coincide with the expiry date of the new financial perspectives.
Predlog spremembe
13
Člen 28
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2007.
Uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2007 do konca finančne perspektive, ki bo začela veljati leta 2007.
Justification
All instruments should include an expiry-date which should coincide with the end of the next Financial Perspective, foreseen for 2013. The Böge report, however, calls for the financial perspective to run only until 2011.
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD)
Pristojni odbor
AFET
Odbor, zaprošen za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
INTA 11.1.2005
Okrepljeno sodelovanje
ne
Pripravljavec (-ka) osnutka Datum imenovanja
David Martin 18.11.2004
Obravnava v odboru
12.7.2005
13.9.2005
Datum sprejetja sprememb
11.10.2005
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržani:
23
0
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Enrique Barón Crespo, Jean-Louis Bourlanges, Nigel Farage, Béla Glattfelder, Jacky Henin, Alain Lipietz, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Javier Moreno Sánchez, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Johan Van Hecke, Zbigniew Zaleski.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Panagiotis Beglitis, Danutė Budreikaitė, Elisa Ferreira, Filip Andrzej Kaczmarek, Jörg Leichtfried, Antolín Sánchez Presedo, Mauro Zani.
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju v skladu s členom 178(2)
Syed Kamall.
25.10.2005
MNENJE Odbora za proračun
za Odbor za zunanje zadeve
o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
( KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD) )
Pripravljavec osnutka:
Antonis Samaras
KRATKA OBRAZLOŽITEV
1. Predlog je predložen tako v skladu s členom 308 Pogodbe kot tudi členom 203 Pogodbe Euratom (za kritje elementov jedrske varnosti predloga). Na osnovi mnenj pravnih služb sta se Odbor za zunanje zadeve in predsedstvo v tekočih razpravah dogovorila za uporabo postopka soodločanja. Posledično je pričakovati, da bodo nekateri elementi v zvezi z vidiki mirovnih operacij in neširjenjem jedrskega orožja umaknjeni iz predloga.
2. Čeprav ni potrebno, da Odbor za proračun zadevo podrobno obravnava, poročevalec vseeno želi poudariti, da je treba ohraniti vse pristojnosti Skupnosti iz „prvega stebra“. Instrument za stabilnost mora zato pokrivati tako dejavnosti, ki se financirajo v skladu s členoma 179 in 181A Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kot tudi dejavnosti iz člena 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Poročevalec meni, da Svet povsem neupravičeno pričakuje prenos vseh ali nekaterih od teh ukrepov v SZVP in nato računa, da se bo Parlament „samodejno“ strinjal s povečanjem financiranja SZVP, čeprav bo njegov vpliv na politike SZVP majhen.
3. Poleg tega poročevalec vztraja, da je treba kakršnim koli spremembam na področju uporabe uredbe v primerjavi s prvotnim predlogom priložiti jasno navedbo finančnega učinka tovrstnih sprememb in predlog za revidiran finančni okvir. Poročevalec je vključil finančni okvir za celotno obdobje trajanja predlagane uredbe, ker tak okvir za akte, sprejete s postopkom soodločanja, določa Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999. Znesek je v skladu z glasovanjem plenarnega in začasnega odbora.
4. Cilj osnutka uredbe je zagotoviti finančno in gospodarsko pomoč, ki pokriva tri različna poglavitna vprašanja:
- odziv na krize in nevarnosti za človekove pravice in demokracijo,
- širitev sodelovanja med EU in tretjimi državami v zvezi z globalnimi in regionalnimi čezmejnimi izzivi, ki vplivajo na varnost državljanov,
- preprečevanje tehnoloških nevarnosti in boj proti širjenju orožja za množično uničevanje.
5. Cilj predloga mora biti zagotovitev združljivosti z instrumenti na podlagi politike: s predpristopnim instrumentom, sosedskim instrumentom ter instrumentom za razvojno in gospodarsko sodelovanje. Potrebno je enotno načrtovanje programov, osnovano na državnih/regionalnih strategijah in na povezovanju poglavitnega instrumenta politike z dodanimi elementi, nastalimi v okviru instrumenta za stabilnost. Prav tako je treba podati zagotovila za večjo preglednost v izogib prekrivanju in za izboljšanje učinkovitosti predvidenih ukrepov.
6. Poročevalec predlaga določitev postopka, po katerem morajo biti dokumenti o večletni politični strategiji predstavljeni Parlamentu in vsebovati okvirna finančna sredstva. To bi Parlamentu omogočilo, da ohrani vpliv na pomembne politične vidike zunanje politike in obenem zadosti potrebi po prožnejših posegih, ne da bi za spremembo celotne uredbe moral skozi ves postopek soodločanja (postopek, ki običajno traja najmanj 1,5 leta). Okvirna finančna sredstva morajo biti predstavljena tako, da ne posegajo v proračunska pooblastila Parlamenta.
PREDLOGI SPREMEMB
Odbor za proračun poziva Odbor za zunanje zadeve kot pristojni odbor, naj v svoje poročilo vključi naslednje predloge sprememb:
Osnutek zakonodajne resolucije
Predlog spremembe 1
Odstavek 1 a (novo)
1a. poudarja, da so dodeljena proračunska sredstva, navedena v zakonodajnem predlogu za obdobje po letu 2006, pogojena s sklepom o naslednjem večletnem finančnem okviru;
Predlog spremembe 2
Odstavek 1 b (novo)
1b. poziva Komisijo, da po sprejetju naslednjega večletnega finančnega okvira po potrebi predstavi predlog za prilagoditev referenčnega finančnega zneska programa;
Obrazložitev
Referenčnega finančnega zneska ni mogoče dokončno določiti, dokler ni sprejeta finančna perspektiva. Ko je ta sprejeta, mora Komisija predložiti zakonodajni predlog za določitev referenčnega zneska v skladu z zgornjo mejo, določeno v finančni perspektivi.
Predlog uredbe
Besedilo, ki ga predlaga Komisija
Še neobjavljeno v UL.
Predlogi sprememb Parlamenta
Predlog spremembe
3
Naslov
UREDBA SVETA o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Obrazložitev
Na osnovi zahteve Evropskega parlamenta v zakonodajnem trialogu 4. aprila 2005, ki temelji na mnenju njegovih pravnih služb, je Svet 4. maja 2005 sprejel odločitev, v kateri se je strinjal, da mora biti prava pravna podlaga postopek soodločanja.
Predlog spremembe
4
Navedba sklicevanja 1
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 179 in člena 181a Pogodbe,
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 3.
Predlog spremembe
5
Navedba sklicevanja 2
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe,
Obrazložitev
Glej predlog spremembe 3.
Predlog spremembe
6
Uvodna izjava 4
(4) Evropski svet je zavezal Evropsko unijo , da bo učinkovit dejavnik pri kriznem upravljanju in preprečevanju nasilnih sporov. Program za preprečevanje nasilnih spopadov EU poudarja „politično zavezanost, da si bo prizadevala za preprečevanje sporov kot enega glavnih ciljev zunanjih odnosov EU.“ Finančni instrumenti Skupnosti bistveno prispevajo k uresničevanju tega cilja in k razvoju Unije, da bo lahko globalno delovala na tem področju.
(4) Evropska unija se je zavezala , da bo učinkovit dejavnik pri kriznem upravljanju in preprečevanju nasilnih sporov. Program za preprečevanje nasilnih spopadov EU poudarja „politično zavezanost, da si bo prizadevala za preprečevanje sporov kot enega glavnih ciljev zunanjih odnosov EU.“ Finančni instrumenti Skupnosti bistveno prispevajo k uresničevanju tega cilja in k razvoju Unije, da bo lahko globalno delovala na tem področju.
Obrazložitev
Ubeseditev, primerna za akt, sprejet s postopkom soodločanja.
Predlog spremembe
7
Uvodna izjava 15
Izvajanje programov pomoči v kriznih razmerah in v času politične nestabilnosti zahteva posebne ukrepe, da bi se zagotovila prožnost pri odločanju in razporejanju proračuna, ter okrepljene ukrepe, da bi zagotovili skladnost z dvostransko pomočjo in mehanizmi za združevanje sredstev donatorjev, vključno s prenosom nalog javnih organov prek posrednega centraliziranega upravljanja.
Izvajanje programov pomoči v kriznih razmerah in v času politične nestabilnosti zahteva posebne ukrepe, da bi se zagotovila prožnost in preglednost pri odločanju in razporejanju proračuna, ter okrepljene ukrepe, da bi zagotovili skladnost z dvostransko pomočjo in mehanizmi za združevanje sredstev donatorjev, vključno s prenosom nalog javnih organov prek posrednega centraliziranega upravljanja.
Obrazložitev
Pomembno predvsem, ker so lahko ukrepi na tem področju financirani iz različnih virov in se izvajajo vzporedno z ostalimi instrumenti.
Predlog spremembe
8
Uvodna izjava 21
(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Strateške dokumente, ki urejajo dolgoročno pomoč, je treba predložiti upravljalnemu odboru. Posvetovanja s posvetovalnim odborom je treba opraviti, kjer je potrebna posebna prožnost pri oblikovanju in izvajanju programa.
(21) Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. Strateške dokumente, ki urejajo dolgoročno pomoč, je treba predložiti upravljalnemu odboru. Pri tem je treba ustrezno upoštevati oceno Evropskega parlamenta v skladu s postopkom, določenim v členu 24a. Posvetovanja s posvetovalnim odborom je treba opraviti, kjer je potrebna posebna prožnost pri oblikovanju in izvajanju programa.
Obrazložitev
Ključnega pomena je, da Parlament sodeluje tudi pri oblikovanju strateških dokumentov, saj je predlagana uredba splošne narave. Pri soodločanju je politično nesmiselno, da o „strategiji“ odloča izključno Svet. Potreben je torej postopek, skladen z obstoječimi zakonodajnimi, proračunskimi in komitološkimi določbami. Hkrati je treba zagotoviti, da ne bo prišlo do preveč toge zakonske ureditve, saj se je treba odzivati na spreminjajoče se potrebe na mednarodnem področju.
Predlog spremembe
9
Člen 1, pododstavek 1 a (novo)
Cilj teh ukrepov je vzpostaviti potrebne pogoje za izvajanje ostalih zunanjih instrumentov in za doslednost med različnimi ukrepi teh instrumentov. Komisija zagotovi, da ne prihaja do prekrivanj in da je financiranje ukrepov pregledno med ukrepi in instrumenti.
Obrazložitev
Instrument za stabilnost je tudi namenjen ustreznemu ukrepanju v primerih, ko instrumenti na podlagi politike ne morejo preprečiti nastanka sivih con ali prekrivanja.
Predlog spremembe
10
Člen 4, odstavek 2
2. Izjemni ukrepi pomoči se odzivajo na razmere krize ali skrajno nujnih primerov ali nevarnosti za demokracijo ali za pravno državo, za človekove pravice in temeljne svoboščine, kjer je učinkovitost ukrepov odvisna zlasti od hitrega ali prožnega izvajanja. Poleg tega lahko Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči, da bi poleg ukrepov, ki jih sprejme Svet v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, zagotovila ukrepe Skupnosti.
2. Izjemni ukrepi pomoči se odzivajo na razmere krize ali skrajno nujnih primerov ali nevarnosti za demokracijo ali za pravno državo, za človekove pravice in temeljne svoboščine, kjer je učinkovitost ukrepov odvisna zlasti od hitrega ali prožnega izvajanja. Poleg tega lahko Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči, da bi poleg ukrepov, ki jih sprejme Svet v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, zagotovila ukrepe Skupnosti. Evropski parlament in Svet je treba redno obveščati o ukrepih izjemne pomoči, vključno s predvidenimi finančnimi zneski.
Obrazložitev
Pomembno za proračunski organ.
Predlog spremembe
11
Člen 4, odstavek 4, točka b
b) državnih, regionalnih ali tematskih strategijah, sprejetih v skladu z uredbami Sveta o vzpostavitvi instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, integriranega predpristopnega instrumenta in evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
b) državnih, regionalnih ali tematskih strategijah, sprejetih v skladu z uredbami (črtano) o vzpostavitvi instrumenta za razvojno sodelovanje in gospodarsko sodelovanje, integriranega predpristopnega instrumenta in evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.
Obrazložitev
Niso vse uredbe uredbe Sveta.
Predlog spremembe
12
Člen 5, odstavek 1
1. 1. Komisija vzdržuje stalen dialog s Svetom o načrtovanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s to uredbo. Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, tako pri načrtovanju kot tudi pri poznejšem izvajanju teh ukrepov, kar je v interesu skladnosti zunanjih ukrepov EU. Če Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči v skladu s členom 4(2) zgoraj, takoj obvesti Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov.
1. 1. Komisija vzdržuje stalen dialog z Evropskim parlamentom in Svetom o načrtovanju izjemnih ukrepov pomoči v skladu s to uredbo. Upošteva pristop, ki ga je sprejel Svet, tako pri načrtovanju kot tudi pri poznejšem izvajanju teh ukrepov, kar je v interesu skladnosti zunanjih ukrepov EU. Če Komisija sprejme izjemne ukrepe pomoči v skladu s členom 4(2) zgoraj, takoj obvesti Evropski parlament in Svet o naravi, ciljih in finančnih zneskih sprejetih ukrepov.
Obrazložitev
Zakonodajna oblast in proračunski organ morata biti obveščana.
Predlog spremembe
13
Člen 5, odstavek 2
Komisija v dveh letih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih odboru iz člena 25.
Komisija v 18 mesecih po sprejemu vmesnega programa odziva presodi, ali pogoji še vedno upravičujejo financiranje v skladu s to uredbo. Pri tej presoji upošteva zlasti to, ali je mogoče potrebe države po pomoči zadostno obravnavati znotraj okvira politike za zagotavljanje pomoči v skladu z drugimi instrumenti zunanje pomoči Skupnosti. Komisija poroča o svojih sklepih Evropskemu parlamentu in Svetu .
Obrazložitev
Zakonodajna oblast in proračunski organ morata biti obveščena o razlogih financiranja določenih ukrepov v skladu z določenim instrumentom. Za varno finančno in proračunsko upravljanje je treba olajšati prehod z začasnih ukrepov (vmesnih programov) na redne programe.
Predlog spremembe
14
Člen 8, odstavek 1
1. Strateški dokumenti in večletni indikativni programi iz člena 7 in kateri koli njihovi popravki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25 po postopku, določenem v členu 25(2).
1 . Strateški dokumenti in večletni indikativni programi iz člena 7 in kateri koli njihovi popravki se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 25 po postopku, določenem v členu 25(2). Pri tem je treba ustrezno upoštevati oceno Evropskega parlamenta v skladu postopkom, določenim v členu 24a.
Obrazložitev
Ključnega pomena je, da Parlament vpliva tudi na oblikovanje strateških dokumentov, saj je predlagana sprememba splošne narave. Huda napaka bi bila, da bi pri soodločanju o "strategiji" odločal le Svet. Potreben je torej postopek, skladen z obstoječimi zakonodajnimi, proračunskimi in komitološkimi določbami. Hkrati je treba zagotoviti, da ne bo prišlo do preveč toge zakonske ureditve, saj se je treba odzivati na spreminjajoče se potrebe na mednarodnem področju.
Predlog spremembe
15
Člen 16, odstavek 3
3. V primeru decentraliziranega upravljanja se lahko Komisija odloči, da uporabi postopke javnih naročil ali donacij države ali regije upravičenke.
3. V primeru decentraliziranega upravljanja se lahko Komisija odloči, da uporabi postopke javnih naročil ali donacij države ali regije upravičenke , potem ko preveri, ali spoštujejo temeljna načela finančne uredbe.
Obrazložitev
Pojasnilo v zvezi s potrebo po preglednosti, prepovedi razlikovanja in preprečevanju navzkrižja interesov.
Predlog spremembe
16
Člen 24 a (novo)
Člen 24a
Komisija najkasneje do 30. septembra leta n-2 za vsak posamezen instrument zunanje politike predstavi dokument o večletni politični strategiji, ki vsebuje tudi posebno poglavje o okvirnem večletnem finančnem okviru. Ta dokument običajno zajema tri leta. V letu n-1 bo Evropski parlament podal oceno posameznega dokumenta o politični strategiji in pripadajočega okvirnega finančnega okvira po sprejetju resolucije o letnem strateškem načrtu za leto n. Ta postopek ne posega v proračunska pooblastila Parlamenta, njegov namen pa je zagotoviti doslednost pri zastavljanju prednostnih političnih nalog in usklajevanju omenjenih nalog na proračunski ravni.
Komisija pred sprejetjem strateških dokumentov, večletnih programov in njihovih revizij iz člena 7, predloži osnutek besedila Evropskemu parlamentu in Svetu. V treh mesecih po predložitvi osnutka besedila lahko vsaka institucija predlaga spremembe, če meni, da osnutek besedila ne izpolnjuje ciljev, ki jih je postavila zakonodajna oblast, ali nasprotuje sprejemu tega besedila in po možnosti prosi Komisijo, da predloži predlog zakonodajnega akta, ki se sprejme v skladu s členom 251 Pogodbe.
Obrazložitev
Ključnega pomena je, da Parlament vpliva tudi na oblikovanje strateških dokumentov , saj je predlagana sprememba splošne narave. Huda napaka bi bila, da bi pri soodločanju o "strategiji" odločal le Svet. Potreben je torej postopek, skladen z obstoječimi zakonodajnimi, proračunskimi in komitološkimi določbami. Hkrati je treba zagotoviti, da ne bo prišlo do preveč toge zakonske ureditve, saj se je treba odzivati na spreminjajoče se potrebe na mednarodnem področju
Načeloma bi EP lahko vztrajal, da se zakonodajni postopek iz člena 251 ohrani za sprejemanje strateških dokumentov. Toda da bi imela Komisija možnost prilagajanja, se predlaga postopek, pri katerem se o strateških dokumentih odloča v komitologiji, če temu ne nasprotuje nobena od institucij. To bi pomenilo, da bi bilo treba slediti zakonodajnemu postopku samo v primeru, ko bi zakonodajna oblast ostro nasprotovala osnutku besedila Komisije.
. .
Predlog spremembe
17
Člen 25 a (novo)
Člen 25a
Referenčni finančni znesek
1. Okvirni finančni okvir za izvajanje tega instrumenta znaša 4 455 milijonov EUR za obdobje sedmih let, ki se začne 1. januarja 2007.
2. Če se pravni okvir tega instrumenta spremeni, Komisija predstavi predlog za ustrezno prilagoditev referenčnega finančnega zneska.
Obrazložitev
Referenčni znesek je v skladu s pogajalskim izhodiščem EP (Bögejevo poročilo) in je enak kot finančno poročilo Komisije za ta program (v tekočih cenah). Upoštevati je treba tudi, da referenčnega zneska za finančni okvir ni mogoče določiti, dokler ni sprejeta odločitev o finančni perspektivi. Po sprejemu odločitve Komisija po potrebi predstavi zakonodajni predlog, v katerem določi referenčni znesek v skladu z ustrezno zgornjo mejo finančnega okvira (glej predloge sprememb k zakonodajni resoluciji).
POSTOPEK
Title
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0630 – C6‑0251/2004 – 2004/0223(COD)
Pristojni odbor
AFET
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
BUDG 11.1.2005
Okrepljeno sodelovanje – datum razglasitve na zasedanju
Ne
Pripravljalec (-ka) mnenja Datum imenovanja
Antonis Samaras 31.1.2005
Obravnava v odboru
20.4.2005
14.9.2005
11.10.2005
Datum sprejetja sprememb
11.10.2005
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
39
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Valdis Dombrovskis, Bárbara Dührkop Dührkop, James Elles, Hynek Fajmon, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Dariusz Maciej Grabowski, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Catherine Guy-Quint, Ville Itälä, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gérard Onesta, Giovanni Pittella, Antonis Samaras, Anders Samuelsen, Esko Seppänen, Nina Škottová, László Surján, Helga Trüpel, Yannick Vaugrenard, Kyösti Tapio Virrankoski, Ralf Walter
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Hans-Peter Martin, Jean-Claude Martinez, Peter Šťastný
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku)
POSTOPEK
Naslov
Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost
Referenčni dokumenti
KOM(2004)0630 – C6–0251/2004 – 2004/0223(COD)
Datum predložitve EP
17.12.2004 - 20.5.2005
Pristojni odbor Datum razglasitve na zasedanju
AFET
11.1.2005
Odbori, zaprošeni za mnenje Datum razglasitve na zasedanju
DEVE
11.1.2005
INTA
11.1.2005
BUDG
11.1.2005
ITRE
11.1.2005
LIBE
11.1.2005
JURI
11.1.2005
Odbori, ki niso dali mnenja Datum sklepa
ITRE
27.1.2005
LIBE
21.2.2005
Okrepljeno sodelovanje Datum razglasitve na zasedanju
da
13.1.2005
Predlog(-i) resolucije, vključen(-i) v poročilo
–
Poročevalec/-ka Datum imenovanja
Angelika Beer
2.12.2004
Obravnava v odboru
11.10.2005
22.11.2005
25.1.2006
Datum sprejetja
25.4.2006
Izid končnega glasovanja
za:
proti:
vzdržan:
46
0
3
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Camiel Eurlings, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, Milan Horáček, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Janusz Onyszkiewicz, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas
Namestniki (člen 178(2)), navzoči pri končnem glasovanju
Datum predložitve
2.5.2006
Pripombe (na voljo samo v enem jeziku
