P6_TA(2007)0627
Upravljanje premoženja II
A6-0460/2007
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13
.
decembra 2007 o upravljanju premoženja II ( 2007/2200(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Bele knjige Komisije o izboljšanju okvira enotnega trga za investicijske sklade ( KOM(2006)0686 ),
–
ob upoštevanju direktiv 2001/107/ES UL L 41, 13.2.2002, str. 20.
in 2001/108/ES UL L 41, 13.2.2002, str. 35.
, ki spreminjata Direktivo Sveta 85/611/EGS UL L 375, 31.12.1985, str. 3. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).
o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov v povezavi z vlaganju KNPVP (KNPVP III),
–
ob upoštevanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov UL L 145, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/44/ES (UL L 247, 21.9.2007, str. 1).
(MiFID),
–
ob upoštevanju Direktive 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve,
–
ob upoštevanju Direktive 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje UL L 235, 23.9.2003, str. 10.
(direktiva o pokojninskih skladih),
–
ob upoštevanju Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju UL L 9, 15.1.2003, str. 3.
(direktiva o zavarovalnem posredovanju) in Direktive 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju UL L 345, 19.12.2002, str. 1.
,
–
ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2004 o prihodnosti tveganih skladov (hedge) in izvedenih finančnih instrumentov UL C 92 E, 16.4.2004, str. 407.
,
–
ob upoštevanju poročila strokovne skupine za upravljanje premoženja z dne 7. maja 2004 in poročil strokovne skupine iz julija 2006 ter svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o upravljanju premoženja UL C 296 E, 6.12.2006, str. 257.
,
–
ob upoštevanju nasveta Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev (CESR) Komisiji z dne 26. januarja 2006 glede razjasnitve opredelitev v zvezi s primernim premoženjem za naložbe KNPVP (CESR/06-005),
–
ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o svetovni finančni stabilnosti in razvoju trgov iz aprila 2007,
–
ob upoštevanju poglavja IV o finančni stabilnosti in integraciji iz letnega poročila Evropske centralne banke za leto 2006 ,
–
ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive UL L 241, 2.9.2006, str. 26.
(izvedbena direktiva MiFID),
–
ob upoštevanju priporočil stopnje 3 odbora CESR o spodbudah v skladu z MiFID z dne 29. maja 2007 (CESR/07-228b),
–
ob upoštevanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje UL L 345, 31.12.2003, str. 64.
(direktiva o prospektu),
–
ob upoštevanju predloga Komisije za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja ( KOM(2007)0361 ) (direktiva o solventnosti II),
–
ob upoštevanju sklepov Ekonomsko-finančnega sveta z dne 8. maja 2007,
–
ob upoštevanju Zelene knjige Komisije o izboljšavi zakonodajnega okvira EU za investicijske sklade ( KOM(2005)0314 ),
–
ob upoštevanju Direktive Sveta 90/434/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic UL L 225, 20.8.1990, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/98/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 129).
in Direktive 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb UL L 310, 25.11.2005, str. 1.
,
–
ob upoštevanju posodobljenega poročila foruma za finančno stabilnost o institucijah z visoko stopnjo finančnih vzvodov z dne 19. maja 2007,
–
ob upoštevanju poročila usmerjevalne skupine Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o upravljanju družb iz maja 2007 z naslovom "Vloga zasebnih skladov kapitala pri upravljanju družb: o vlogi zasebnih kapitalskih družb in "aktivističnih" tveganih skladov",
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ( A6-0460/2007 ),
A.
ker namen te resolucije ni obravnava petih zakonodajnih ukrepov revizijskega svežnja KNPVP III, namreč poenostavitev postopka priglasitve, uvedba potnega lista za družbe za upravljanje, revizija izvlečka prospekta, vzpostavitev okvira za spojitev skladov in okvira za združevanje, ali razpravljati o spremembi sodelovanja pri nadzoru, ki je načrtovana v teh petih letih,
B.
ker namerava Parlament v celoti izpolniti svojo vlogo pri oblikovanju bolj povezanega evropskega trga za investicijske sklade, ki presega prihodnjo omejeno revizijo KNPVP III,
C.
ker odprti nepremičninski skladi, krovni tvegani skladi (hedge) in drugi neusklajeni skladi za male vlagatelje ostajajo zunaj okvira KNPVP in zato ne uporabljajo evropskega potnega lista, kar omejuje raznovrstnost naložbenih proizvodov, ki so na voljo malim vlagateljem, in naložbeno strategijo KNPVP,
D.
ker različni sistemi in prakse zasebnega plasiranja ovirajo čezmejno plasiranje naložbenih proizvodov za izkušene vlagatelje,
E.
ker različne zahteve za razkritje podatkov o KNPVP in drugih konkurenčnih naložbenih proizvodih, različni nacionalni davčni predpisi za čezmejne spojitve skladov, ovire za obdelavo skladov in različne odgovornosti onemogočajo enake pogoje za vse udeležence, večjo konkurenčnost in utrjevanje evropskega trga skladov,
F.
ker je bilo veliko primerov napačnega razumevanja različnih sredstev za nadomestne naložbe in ker se instrumenti, kot so tvegani skladi in zasebni kapitalski skladi, med seboj razlikujejo glede na zbiranje sredstev, cilje naložbene politike in nadzor vodstva,
Neusklajeni skladi za male vlagatelje
1.
pozdravlja ustanovitev strokovne skupine za odprte nepremičninske sklade, vendar obžaluje, da Komisija ne namenja enake pozornosti krovnim tveganim skladom; pričakuje poročilo te strokovne skupine in rezultate študije Komisije o neusklajenih skladih za male vlagatelje, kar bo omogočilo vzpostavitev notranjega trga za te proizvode;
2.
poziva Komisijo, naj preuči možnost širitve področja uporabe člena 19(1) KNPVP III na odprte nepremičninske sklade in krovne tvegane sklade ob upoštevanju dejstva, da indeksi tveganih skladov že veljajo za primerno premoženje; poudarja, da je treba pripraviti celovito presojo vpliva tveganj in koristi, ki lahko nastanejo zaradi takšne spremembe, pri tem pa je treba posebno pozornost nameniti zaščiti blagovne znamke KNPVP; poudarja, da revizija KNPVP III, ki že poteka, ne sme biti motena;
3.
meni, da bo treba po tem, ko bodo upoštevane ugotovitve zgoraj navedene strokovne skupine in študije Komisije, pozornost nameniti vzpostavitvi okvira notranjega trga za odprte nepremičninske sklade, krovne tvegane sklade in druge neusklajene sklade za male vlagatelje kot regulirane proizvode na ravni EU; takšni proizvodi morajo biti v skladu z rezultati presoje vpliva in morajo v celoti upoštevati vprašanja o razpršitvi, likvidnosti in oceni; poudarja, da revizija KNPVP III, ki že poteka, ne sme biti motena;
Sistem zasebnega plasiranja
4.
poziva k usklajenemu okviru za zasebno plasiranje na ravni EU, da se izboljša povezovanje notranjega trga na osnovi celovite presoje vpliva; poudarja, da mora takšna ureditev zagotavljati potrebno pravno varnost za vse udeležence, vendar ne sme biti preveč stroga in obremeniti dejavnosti zasebnega plasiranja izkušenih in dobro obveščenih udeležencev s pretirano podrobnimi ali omejevalnimi zahtevami; poudarja, da ne bi smeli dovoliti čezmernega urejanja na nacionalni ravni;
5.
meni, da bi moral sistem zasebnega plasiranja veljati za vse odprte investicijske sklade, vključno s skladi, ki so regulirani na nacionalni ravni, na ravni EU ali v tretjih državah; vseeno izraža prepričanje, da je, kjer je to primerno, zelo pomembno doseči napredek glede vprašanja o vzajemnem dostopu do trga; zato poziva Komisijo, naj se o takšnih sporazumih pogaja s tretjimi državami, zlasti z ZDA, ter prosi Komisijo, naj to vprašanje obravnava v čezatlantskem gospodarskem svetu;
6.
prepričan je, da je opredelitev primernih vlagateljev ključna; predlaga, da se upoštevajo že obstoječe kategorije vlagateljev iz direktive MiFiD in direktive o prospektu; podpira široko opredelitev izkušenega vlagatelja; vendar poudarja, da je treba kljub obstoječi zakonodaji obravnavati več vprašanj, kot so na primer merila v zvezi z letnim prihodkom in potreba po določitvi omejitev prenosa, ki izkušenemu vlagatelju, primernemu za vlaganje v skladu s takšnim sistemom zasebnega plasiranja, onemogočajo prodajo proizvodov malim vlagateljem neposredno ali posredno, npr. z njihovim združevanjem z drugimi maloprodajnimi proizvodi;
7.
predlaga, da se kot prvi ukrep pri revidirani KNPVP III opusti postopek obveščanja za KNPVP, ta opustitev pa naj velja le za majhno število zelo izkušenih vlagateljev, kot je poklicna stranka iz MiFID;
8.
meni, da bi se moral kot drugi ukrep sistem zasebnega plasiranja razširiti na druge proizvode, na širše opredeljeno vrsto izkušenih vlagateljev, in vključevati splošno opustitev določb o lokalnem trženju; poziva Komisijo, da do poletja 2008 določi, ali bodo potrebni zakonodajni ukrepi ali so zadostne smernice odbora CESR;
9.
je prepričan, da bi moral evropski okvir odprtih investicijskih skladov veljati le za čezmejni sistem zasebnega plasiranja in obstoječa nacionalna pravila preglasiti samo v tem primeru, ne bi pa smel nadomestiti nacionalnih pravil, ki veljajo za domače zasebno plasiranje; je vsaj v prvem koraku bolj naklonjen ureditvi, temelječi na smernicah odbora CESR, vendar poudarja, da je treba razmisliti tudi o evropskih zakonodajnih ukrepih, da bi dosegli večjo pravno varnost;
10.
poziva Komisijo, da preuči in odpravi davčne ovire za čezmejni sistem plasiranja teh proizvodov;
Distribucija, razkritje in finančna pismenost
11.
poudarja, da je provizija sprejemljiv način plačila, vendar poudarja, da so vlagateljske informacije, vključno z razkritjem provizije in razpona, ključne za to, da lahko vlagatelji sprejemajo odločitve bolj ozaveščeno in da se poveča konkurenčnost; odobrava določbe MiFID o razkritju provizije, vendar opozarja, da MiFID ne velja za vse konkurenčne naložbene proizvode;
Konkurenčni proizvodi
12.
meni, da zahteve po razkritju stroškov in provizij v trenutku prodaje ter tudi stalne zahteve po informacijah o tveganju in uspešnosti ne bi smele veljati le za KNPVP, temveč tudi za vse konkurenčne proizvode (npr. certifikate, dolžniške vrednostne papirje, življenjsko zavarovanje, vezano na enoto premoženja investicijskega sklada); vendar priznava, da ni mogoče zagotoviti popolne primerljivosti med različnimi vrstami naložbenih proizvodov;
13.
v zvezi s tem zahteva revizijo zakonodajnega okvira o trženju, svetovanju in prodaji naložbenih proizvodov za male vlagatelje najpozneje do konca leta 2008, zlasti predvidene direktive o solventnosti II, direktive o zavarovalnem posredovanju in direktive KNPVP III, da se dosežejo enaki konkurenčni pogoji in skladen pristop do varstva vlagateljev; poziva Komisijo, da odbore na tretji stopnji zaprosi za tehnične nasvete s tega področja, pri tem pa upošteva raznolikost proizvodov in distribucijskih poti;
14.
poziva Komisijo, naj preuči, ali bi lahko kodeks ravnanja po vzoru sektorja lahko povečal preglednost provizij, pri tem pa upošteva dobre in slabe učinke kodeksa ravnanja v sektorju trgovanja z vrednostnimi papirji po uradnem zaključku delovanja trga;
15.
pozdravlja priporočilo odbora CESR, da bi bilo treba plačila ali nedenarne koristi, ki jih prejme ali ima pravna oseba znotraj iste skupine, ki ponuja le lastne proizvode (interni skladi), obravnavati povsem enako kot plačila ali nedenarne koristi, ki jih prejme ali ima katerakoli druga pravna oseba v smislu podjetij z odprto arhitekturo (skladi tretjih strank);
16.
ugotavlja, da določbe iz člena 26 izvedbene direktive MiFID o spodbudah veljajo za plačila ali nedenarne koristi med dvema ločenima pravnima osebama, medtem ko proizvodi, ki jih proizvaja in distribuira ista pravna oseba, ne sodijo na področje uporabe člena 26; poziva Komisijo, naj preuči dejanski vpliv člena 26 na distribucijo konkurenčnih proizvodov in s tem na odprto arhitekturo;
17.
priznava, da je spremljanje provizij, zlasti provizij iz retrocesije, dolgotrajen in drag postopek, ki naj bi se z vse bolj odprto arhitekturo okrepil; zato poziva sektor, naj preuči, ali so v Evropski uniji potrebni skupni standardi za ustrezno ohranitev položaja, kot so standardi za ugotavljanje istovetnosti distributerjev ali zagotavljanje podatkov, kot so oblike datotek, protokoli za prenos podatkov, pogostost poročanja;
18.
poziva odbor CESR, naj poroča o učinku člena 26 izvedbene direktive MiFID o sedanjih ukrepih za ublažitev in združevanje v letu 2008 ter da ob upoštevanju obstoječih in morebitnih prihodnjih samoregulativnih pobud v sektorju preuči, ali bi skupen pristop za nadzor v EU koristil vlagateljem;
19.
se strinja s pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v zeleni knjigi o izboljšavi zakonodajnega okvira EU za investicijske sklade v zvezi z ustanavljanjem jamstvenih skladov, ki zavajajo potrošnike, saj so tako poimenovani, čeprav ne izpolnjujejo zahtev za kapitalsko ustreznost; zato poziva Komisijo, naj predlaga, kako bi lahko na ravni EU za te sklade uvedli ustrezne ukrepe, in sicer zahteve za kapitalsko ustreznost, s čimer bi zagotovili učinkovito zaščito potrošnikov; v zvezi s tem ugotavlja, da mora biti nadzor celovit in strog tako kvalitativno (na primer standardi za obvladovanje tveganja) kot kvantitativno (na primer zahteva za posledično doseženo kapitalsko ustreznost);
Povezava med KNPVP in MiFID
20.
odobrava namero Komisije, da odpravi morebitna neskladja med določbami KNPVP III in MiFID o distribuciji, spodbudah in izvajanju pravil o poslovanju v svojem priročniku; vseeno obžaluje, da Komisija teh smernic ni objavila pred začetkom izvajanja MiFID v državah članicah; poziva Komisijo, da upošteva izvedbeno zakonodajo in predpise držav članic ter pojasni pravni status priročnika in njegove povezave z ukrepi na tretji stopnji odbora CESR in njenimi vprašanji in odgovori o MiFID;
Finančna pismenost
21.
poudarja, da enakovredne zahteve za razkritje podatkov o stroških, tveganju in uspešnosti konkurenčnih proizvodov v trenutku prodaje vlagatelju pomagajo sprejeti ozaveščeno odločitev le, če dobro pozna osnove delovanja različnih naložbenih proizvodov; zato opozarja na potrebo po finančni pismenosti;
Obdavčitev čezmejnih spojitev skladov
22.
z obžalovanjem ugotavlja, da so v številnih jurisdikcijah čezmejne spojitve še vedno obdavčene, medtem ko notranje niso; meni, da bi moale biti čezmejne in notranje spojitve davčno nevtralne, ker vlagatelji ne morejo vplivati na takšne dogodke in bi jih bilo treba obravnavati enako;
23.
poziva Komisijo, da v letu 2008 predlaga direktivo o obdavčitvi spojitev skladov po načelu davčne nevtralnosti iz direktiv 90/434/EGS in 2005/56/ES; poudarja, da ključno vprašanje ni uskladitev obdavčitve, temveč da bi morale biti domače in čezmejne spojitve davčno nevtralne, če vlagatelj naložbo pred spojitvijo in po njej obdrži v skladu oziroma jo prekliče zaradi nameravane spojitve, še preden je ta opravljena;
24.
meni, da bi morala davčna nevtralnost iz praktičnih razlogov najprej veljati le za spojitve KNPVP, pozneje pa vse preostale sklade;
25.
poudarja izjemno pomembnost usklajevanja nadzora nad proizvodi KNPVP in drugimi proizvodi ter poziva k stalnemu prizadevanju za izmenjavo informacij in praktično sodelovanje med finančnimi organi;
Naložbena politika in obvladovanje tveganja
26.
obžaluje, da zaradi sedanje naložbene politike premoženje, kot so krovni tvegani skladi ali odprti nepremičninski skladi, ne sodi v področje uporabe primernega premoženja v okviru KNPVP III, medtem ko je odbor CESR manj pregledne indekse tveganih skladov s precej velikim nihanjem označil za sprejemljive;
27.
meni, da določanje razpoložljivega premoženja in naložbenih omejitev samo po sebi ne zagotavlja kakovostnega upravljanja naložb in bi lahko malim vlagateljem celo dalo lažen občutek varnosti; zato predlaga, da bi morali srednjeročno preiti od predpisovanja k načelom, ki bi temeljila na upravljanju razmerja med sredstvi in obveznostmi, kot bolj izpopolnjeni obliki razpršitve tveganja; poudarja, da trenutne revizije direktive KNPVP III ne bi smele odložiti zaradi korenite razprave o takšni spremembi; poudarja, da je treba pozorno preučiti vplive takšne spremembe na delovanje KNPVP in blagovno znamko KNPVP;
28.
meni, da bodo na načelih temelječe določbe o sistemih obvladovanja tveganja na prvi stopnji prispevale k zagotavljanju finančne stabilnosti in zbliževanju nadzornih praks; zato pričakuje, da bo Komisija po končanem zakonodajnem delu za revizijo direktive KNPVP III pripravila seznam na načelih temelječih meril za sisteme obvladovanja tveganja, ob upoštevanju, da morajo takšni sistemi ustrezati posameznim profilom tveganja posameznih skladov; poziva Komisijo, da preuči, ali bi morale družbe za upravljanje pojasniti ustreznost določenega sistema in ali sta splošna zahteva, da nadzornik predhodno odobri sisteme obvladovanja tveganja, in jasnejša vloga depozitarja pri pregledu investicijskih dejavnosti nujni; poziva odbor CESR, naj zaključi svoje delo pri usklajevanju sistemov obvladovanja tveganja in naj se začne ukvarjati z upravljanjem likvidnosti;
29.
meni, da je treba, če želimo povečati zaupanje vlagateljev, poskrbeti, da vse družbe za upravljanje v pravni obliki kapitalskih družb in vse distribucijske družbe, ki kotirajo na borzi, upoštevajo nacionalne predpise o upravljanju družb v državi, kjer imajo sedež, in predpise Skupnosti o upravljanju družb;
Obdelava skladov
30.
pozdravlja pobude, kot sta skupina za standardizacijo obdelave skladov Evropske stanovske organizacije nacionalnih združenj podjetij, ki se ukvarjajo z upravljanjem premoženja, in organizacija Eurofi, ter druge nacionalne pobude za učinkovitejšo obdelavo skladov; ugotavlja pa, da je dosedanji napredek nezadovoljiv; meni, da bi morala Komisija ukrepati, če sektor do konca leta 2009 ne bo bistveno napredoval na področju elektronske in standardizirane obdelave skladov;
31.
opozarja na težave malih in srednje velikih distributerjev ter distributerjev z omejeno čezmejno dejavnostjo pri prehodu k samodejnim in standardiziranim rešitvam;
32.
je seznanjen z zamislijo, da bi lahko s standardiziranimi roki za poravnavo spodbudili avtomatizacijo, poenostavili in pojasnili obdelavo naročil ter zmanjšali pogostost napak;
33.
je seznanjen z zamislijo o uvedbi standardiziranega postopka za lažji dostop do zanesljivih in standardiziranih podatkov o čezmejnih skladih, če je to potrebno, s podporo referenčne zbirke statističnih podatkov o evropskih skladih, na primer o prospektu in obdelavi podatkov; poudarja, da je treba z nadzorom zagotoviti, da bodo podatki posodobljeni in zanesljivi;
Depozitar
34.
obžaluje, da vse države članice ne omogočijo, da bi podružnice kreditnih institucij EU opravljale depozitarno funkcijo, čeprav je to področje urejeno na ravni EU v skladu z zakonodajo EU o finančnih storitvah; zato poziva Komisijo, da pri trenutni reviziji KNPVP III leta 2008 sprejme nujne zakonodajne ukrepe, da se takšnim podružnicam bank omogoči, da opravljajo depozitarno funkcijo, ter da se razjasnijo načini za učinkovito sodelovanje pri nadzoru;
35.
meni, da bi lahko uskladitev opredelitev depozitarnih funkcij prispevala k boljšemu razumevanju in sodelovanju med zakonodajalci in zagotovila enako raven varstva vlagateljev v Evropi; vendar priznava, da obstajajo težave pri premagovanju nacionalnih razlik, zlasti glede prava lastninskih razmerij, pogojev za odgovornost in pravil o zaščiti pred nesolventnostjo; poziva k nadaljnji analizi pravnih ovir, ki bi jih bilo treba odstraniti pri usklajevanju depozitarnih funkcij, ob upoštevanju različnih vlog in odgovornosti depozitarjev v državah članicah;
36.
poudarja, da bi bilo treba potni list za depozitarja uvesti po doseženi popolni uskladitvi vloge in odgovornosti vlagatelja; poudarja, da je treba pred sprejetjem vsakršne odločitve natančno preučiti povezavo med potnim listom za depozitarja, potnim listom družbe za upravljanje, skladom in zakonodajalcem;
37.
poziva Komisijo, da mora preučiti učinek, ki ga ima široka uporaba zelo zapletenih proizvodov (tj. izvedeni finančni instrumenti, vključno s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti in indeksi, vključno z indeksi tveganih skladov) na učinkovitost pregleda depozitarne funkcije;
Lamfalussy
38.
poudarja, da je treba zagotoviti izbiro instrumentov za izvajanje na podlagi vsebine in ciljev temeljne prvostopenjske zakonodaje; poziva Komisijo, naj predlaga pravno podlago na prvi stopnji za uporabo izvedbenih direktiv in predpisov na drugi stopnji; poudarja, da je treba novi regulativni postopek s pregledom uporabljati za vse ukrepe na drugi stopnji;
Tvegani skladi
39.
opozarja na dokaze, da alternativne naložbene možnosti, kot so tvegani skladi, čeprav njihovi morebitni sistemski učinki niso še dovolj raziskani, pogosto povečujejo likvidnost trga, razpršitev tveganja, še zlasti pri tradicionalnih portfeljih, večjo konkurenčnost med ustvarjalci trga in posredniki ter koristne raziskave o primernosti, ki zagotavljajo več informacij in učinkovitejše oblikovanje cen;
40.
meni, da sta preglednost in razkritje za vlagatelje in nadzornike izjemnega pomena, in pričakuje, da bodo pričakovani predlogi Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO) razjasnili to vprašanje, poziva sektor, naj se dogovori o kodeksu ravnanja pri ocenjevanju portfelja, sistemih za obvladovanje tveganja, preglednosti struktur provizij in boljšem vpogledu v strategije vlaganja; poziva Komisijo, naj dejavneje sodeluje v tej razpravi (npr. v G8);
41.
je prepričan, da dostop do tveganih skladov malim vlagateljem kot tak ne bi smel biti prepovedan; kljub temu opozarja, da bi morali zaradi ohlapne ureditve tveganih skladov in njihovih dejavnosti za dostop malih vlagateljev veljati strogi pogoji; poudarja, da so jasna merila o primernosti vlagateljev ter predpisi o izpostavljenosti nasprotnih strank ključnega pomena; hkrati poudarja, da za pravne osebe, ki jih ureja MiFID, veljajo preskusi primernosti in ustreznosti za distribucijo, kot določbe proti zlorabam pri prodaji;
42.
meni, da je treba vprašanja o finančni stabilnosti reševati na svetovni ravni prek poglobljenega sodelovanja med nadzornimi organi in centralnimi bankami v mednarodnih organih, kot je IOSCO, ter prek rednega dialoga med vladami in zakonodajalci; poziva Komisijo, Evropsko centralno banko in odbor CESR, naj dejavno sodelujejo pri spodbujanju tega dialoga ter po potrebi predlagajo ustrezne ukrepe;
43.
meni, da lahko tvegani skladi okrepijo prakso upravljanja družb, saj povečujejo število vlagateljev, ki dejavno in ozaveščeno izkoriščajo svoje pravice delničarjev; je kljub temu v skrbeh, da bi nekateri tvegani skladi za nizke stroške lahko okrepili svoje glasovalne pravice z najrazličnejšimi mehanizmi, kot je posojanje delnic; sicer priznava, da tega ne počnejo samo tvegani skladi; predlaga, da naj Komisija preuči izvedljivost in koristnost določbe, ki bi predvidevala, da mora pogodba o posoji delnic, kadar te nekdo upravlja v imenu vlagateljev, predvideti pravico posojevalca, da takoj prekliče svoje delnice, in če teh ne prekliče, lahko izposojevalec glasuje samo po navodilih posojevalca;
Zasebni kapital
44.
meni, da je zasebni kapital pomemben vir ustanovitvenega kapitala ter kapitala za rast in prestrukturiranje, ne le za velika javna podjetja, temveč tudi za mala in srednje velika podjetja; se vseeno zaveda primerov, ko je povečana zadolženost ogrozila podjetja in zaposlene, ker vodstvo ni moglo več izpolnjevati obveznosti v zvezi z odplačevanjem dolga;
45.
poudarja, da je preglednost pristojbin in zbiranja sredstev zelo pomembna za vlagatelje in nadzorne organe, zlasti kadar izboljša finančni položaj podjetij, ki so se privatizirala, in cilje upravljanja, predvsem pri prestrukturiranju velikih podjetij;
46.
meni, da so ureditev izpostavljenosti nasprotnih strank in jasna merila glede primernosti vlagateljev ključni za omejitev izpostavljenosti malih vlagateljev zasebnemu kapitalu;
47.
priznava, da se javnost pogosto zanima za vplive na zaposlenost; ugotavlja, da si podatki o skupnem učinku zasebnega kapitala na raven zaposlenosti, ki so na voljo, nasprotujejo; poziva Komisijo, da zagotovi boljšo analizo;
48.
je prepričan, da je potrebna bolj poglobljena analiza, da bo mogoče pojasniti učinek alternativnih naložbenih možnosti, kot so tvegani skladi, in zasebnega kapitala na finančno stabilnost, vodenje družb, potrošniško izbiro, zaščito in zaposlovanje; pričakuje, da bo ta področja preučil v prihodnjih parlamentarnih poročilih o tveganih skladih in zasebnem kapitalu, pripravljenih na podlagi raziskav, naročenih avgusta 2007, in predlaga, da bi ta poročila med drugim obdelala naslednje:
–
ali lahko kodeks ravnanja, ki ga pomaga oblikovati sektor, poveča finančno stabilnost in zaščito vlagateljev, ali pa morajo zahteve za razkritje določiti zakonodajalec in nadzorni organi prek minimalnih standardov poročanja in ureditve ustreznih udeležencev;
–
ali obstaja interes ali celo potreba po evropski oznaki za alternativne naložbene možnosti, in če je tako, kakšna bi bila merila za razlikovanje med vrstami premoženja, ki bi jih zajemal tak okvir EU; in
–
pod kakšnimi pogoji bi bil dostop do teh vrst premoženja dovoljen malim vlagateljem;
o
o o
49.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.
