A7-0416/2011
25. 11. 2011
POROČILO
o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča
(C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE))
Odbor za proračunski nadzor
Poročevalka:
Inés Ayala Sender
PE 473.830v02-00
VSEBINA
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS HENRIKA OTBOJA
PRILOGA 2: ODGOVORI HENRIKA OTBOJA NA VPRAŠALNIK
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
PREDLOG SKLEPA EVROPSKEGA PARLAMENTA
o imenovanju Henrika Otboja za člana Računskega sodišča
( C7-0345/2011 – 2011/0810(NLE) )
(Posvetovanje)
Evropski parlament ,
– ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom ( C7-0345/2011 ),
– ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 23. novembra 2011 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,
– ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,
– ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ( A7-0416/2011 ),
A. ker Henrik Otbo izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;
1. odobri predlog Sveta, da se Henrika Otboja imenuje za člana Računskega sodišča;
2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.
PRILOGA 1: ŽIVLJENJEPIS HENRIKA OTBOJA
Ime: Henrik Otbo
Datum in kraj rojstva: 14. november 1949 v Københavnu
Državljanstvo: dansko
Trenutni položaj: generalni državni revizor Danske
Izobrazba: magisterij iz ekonomije, 1976, Univerza v Københavnu
Poklicna pot:
1995– : generalni državni revizor Danske
1991–1995: predavatelj državljanske vzgoje, poslovna šola v Københavnu
1989–1995: direktor danskega državnega urada za revizijo
1988–1991: predavatelj teoretične statistike, poslovna šola v Københavnu
1988–1989: vodja oddelka na danskem državnem uradu za revizijo
1985–1988: vodja kabineta danskega člana Evropskega računskega sodišča
1984–1985: ataše danskega člana Evropskega računskega sodišča
1980–1983: predavatelj državljanske vzgoje, leta 1983 pa tudi teoretične statistike, poslovna šola v Københavnu
1976-1984: vodja oddelka na danskem državnem uradu za revizijo
Od leta 2004 je predsednik odbora za poklicne standarde Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI). INTOSAI je mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij. Odbor za poklicne standarde Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij je zadolžen za oblikovanje poklicnih standardov revizije, ki jih uporabljajo vrhovne revizijske institucije.
Jeziki: danski, angleški, francoski in nemški.
PRILOGA 2: ODGOVORI HENRIKA OTBOJA NA VPRAŠALNIK
Poklicne izkušnje
1. Navedite svoje najpomembnejše poklicne izkušnje s področja javnih financ, upravljanja ali revizije upravljanja.
Po izobrazbi sem magister ekonomije. Rdeča nit moje poklicne poti je revizija javnih financ. Že v mladih letih sem se pridružil danskemu državnemu uradu za revizijo. Poleg tega sem vrsto let poučeval statistiko in državljansko vzgojo na københavnski poslovni šoli in na københavnski univerzi.
Med letoma 1984 in 1988 sem imel to srečo, da so me napotili v Luksemburg, kjer sem delal v kabinetu danskega člana Evropskega računskega sodišča. Tako sem se iz prve roke seznanil s sistemom EU. Prav tako sem spoznal pomen mednarodnega sodelovanja.
Ko sem po vrnitvi postal direktor danskega državnega urada za revizijo, je bila ena od mojih glavnih nalog revizija finančnih sredstev EU. Moja enota je pripravila več posebnih poročil o porabi finančnih sredstev EU na Danskem.
Poleg tega sem bil imenovan za danskega uradnika za zvezo z EU in za mednarodno osebo za stike danskega državnega urada za revizijo z INTOSAI (Mednarodna organizacija vrhovnih revizijskih institucij) in EUROSAI (Evropsko združenje vrhovnih revizijskih institucij). Na teh položajih sem dobil pregled nad mednarodnim dogajanjem in navdih za revizijsko delo v danskem državnem uradu za revizijo.
Leta 1995 sem postal generalni državni revizor Danske in to funkcijo opravljam še sedaj.
Kot generalni državni revizor sem poskrbel za strokovni napredek danskega državnega urada za revizijo. V času mojega dela je urad za odbor za javne finance, danski parlament in upravo opravljal visokokakovostne, pravočasne in ustrezne revizije.
Z vsemi zainteresiranimi stranmi urada sem vzpostavil dobre delovne odnose, ob tem pa ohranil neodvisnost. Danski državni urad za revizijo od leta 2004 predseduje odboru za strokovne standarde Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij. V odbor je včlanjenih 68 vrhovnih revizijskih institucij. Leta 2010 je ta odbor na kongresu Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij INCOSAI predložil celoten sklop strokovnih standardov, ki so jih dolžne izvajati vse vrhovne revizijske institucije.
2. Navedite tri najpomembnejše odločitve, pri katerih ste bili udeleženi v svoji karieri.
Na splošno sem si na položaju danskega generalnega državnega revizorja prizadeval za to, da bi s predložitvijo dobrih revizijskih rezultatov prispeval k razvoju danske družbe. Glede na to, da ima urad za revizijo medsektorski dostop, se mi je zdelo pomembno ta dostop uporabiti za zagotavljanje preglednosti in odgovornosti ter spodbujanje najboljše prakse po celotni upravi.
Pri pripravljanju pravih revizij ob pravem času sem svojo pozornost usmerjal v odločitve na naslednjih treh glavnih področjih:
1. Poglobitev dialoga :
· z danskim odborom za javne finance, da bi zagotovil, da danski državni urad za revizijo izpolnjuje zahteve in pričakovanja odbora za javne finance in zagotavlja visokokakovostne revizije. V praski je to pomenilo, da sem za odbor za javne finance organiziral letne obiske, ga seznanjal z načrti revizij in izdajal obvestila o potekajočih revizijah.
· z upravo, in sicer z izmenjavo znanja in ocen tveganja ter z dajanjem predlogov za zagotavljanje, da revizije upravi prinesejo dodano vrednost. Tako je državni urad za revizijo na primer organiziral državne konference o reviziji javnih financ. Tema zadnje konference, ki je potekala oktobra letos, je bila, kako lahko revizija javnih financ prinese dodano vrednost.
2. Razvoj znanja in revizijskih standardov za revizorje javnih financ – na državni in mednarodni ravni. Danski državni urad za revizijo je s preostalimi revizorji javnih financ oblikoval sistem za certificiranje revizorjev javnih financ. Ta sistem tvori skupni okvir za vse revizorje javnih financ in je osnova za visokokakovostne revizije. Poleg tega naj ponovno omenim predsedovanje odboru za strokovne standarde organizacije INTOSAI. S tem so vse članice organizacije INTOSAI dobile celoten sklop strokovnih standardov posebej za revizorje javnih financ.
3. V letih 1999, 2001 in 2009 so bile opravljene ankete o zadovoljstvu strank z delom danskega državnega urada za revizijo , leta 2006 pa je bil opravljen medsebojni strokovni pregled, da bi zagotovili, da urad pripravlja ustrezne revizije.
Neodvisnost
3. Pogodba določa, da so člani Računskega sodišča pri opravljanju svojih nalog "popolnoma neodvisni". Kako bi to delovali v skladu s to obveznostjo pri opravljanju svojih prihodnjih nalog?
Pravila o neodvisnosti iz Pogodbe so podobna tistim, ki so veljala za moj položaj danskega generalnega državnega revizorja, zato sem jih navajen izpolnjevati.
Prvič, na Danskem ima le danski odbor za javne finance pravico od generalnega državnega revizorja zahtevati izvedbo revizij. Vendar sem v 16 letih izkušenj spoznal, da imajo tudi mnoge druge zainteresirane strani dobre zamisli glede načrtov dela urada za revizijo.
Drugič, mediji se vse bolj zanimajo za revizijsko delo. Vložiti je bilo treba veliko truda, da smo dosegli ravnovesje med odprtostjo do tiska in hkratnim zagotavljanjem nemotenega dela revizorjev.
Tretjič, po mojih izkušnjah lahko temeljne revizije smotrnosti poslovanja, povezane z najpomembnejšimi vprašanji, vodijo v težke razprave z zadevnimi institucijami in do njihovih bistvenih odgovorov.
Menim, da so vsa tri vprašanja večna in da treba najti pravo ravnovesje v vsakem primeru posebej.
Da bi ohranil popolno neodvisnost seveda ne bom prosil za navodila niti jih ne bom sprejemal od tretjih strani, bodisi vlade bodisi katerega koli drugega organa. Z revizijskimi dokumenti bom delal strokovno v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Poleg tega bom spoštoval določbe Pogodbe, poslovnika Računskega sodišča, njegovega kodeksa ravnanja in etičnih smernic.
Vendar pa neodvisnost ne pomeni, da se ne bom pogovarjal z zadevnimi zainteresiranimi stranmi Računskega sodišča. Računsko sodišče ima pomembno vlogo pri zagotavljanju ustreznih revizijskih rezultatov in pri tem, da se o njih jasno poroča.
4. Ali ste dobili razrešnico za naloge upravljanja, ki ste jih predhodno opravljali, če se takšen postopek uporablja?
Takšen postopek se na Danskem ne uporablja.
5. Ali imate poslovne interese oziroma kakšne druge obveznosti, ki bi lahko bile v nasprotju z vašimi poklicnimi dolžnostmi? Ali ste pripravljeni seznaniti predsednika Računskega sodišča z vsemi svojimi finančnimi interesi in drugimi obveznostmi ter podatke dati na voljo javnosti? Če ste trenutno udeleženi v kakršnem koli sodnem postopku, ga lahko, prosim opišete?
Poslovnih interesov, ki bi lahko bili v nasprotju z mojimi poklicnimi dolžnostmi, nimam. Predsednika Računskega sodišča sem v celoti pripravljen seznaniti s svojimi finančnimi interesi in drugimi obveznostmi ter podatke dati na voljo javnosti. Trenutno nisem udeležen v nobenem sodnem postopku.
6. Ali ste se po imenovanju za člana Računskega sodišča pripravljeni odreči izvoljenim funkcijam ali aktivni funkciji z obveznostmi v politični stranki?
Nimam nobene izvoljene funkcije niti aktivne funkcije z obveznostmi v politični stranki.
7. Kako bi obravnavali primer večje nepravilnosti ali celo goljufije in/ali korupcije, v katerem bi bili udeleženi državljani vaše države članice?
Tak primer bi obravnaval skladno s postopki Računskega sodišča, ki veljajo v takih primerih. Tako bi poskrbel za to, da se taki primeri obravnavajo enako in pravilno, ne glede na državo izvora akterjev. V primeru suma ali znakov goljufije in/ali korupcije se zadeva nujno izroči uradu OLAF.
Na Danskem sem obravnaval le malo primerov goljufije. Vendar pa je urad za revizijo vsak posamezen primer vzel zelo resno in tesno sodeloval z udeleženimi organi.
Zame je najpomembneje, da delo Računskega sodišča prispeva k pregledni in odgovorni Evropski uniji. Računsko sodišče s tesnim sodelovanjem z uradom OLAF pri preprečevanju nepravilnosti in goljufij prispeva k osredotočenosti na dobro finančno poslovodenje finančnih sredstev EU.
Opravljanje dolžnosti
8. Katere bi morale biti glavne značilnosti kulture dobrega finančnega poslovodenja v javni upravi?
Dobro finančno poslovodenje temelji na načelih gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. To pomeni, da si morajo institucije zastaviti cilje, uporabljati ustrezne kazalnike uspešnosti in vzpostaviti ustrezne sisteme notranje kontrole in revizije, da bi zagotovile visoko stopnjo uspešnosti in skladnosti. Za dobro kulturo finančnega poslovodenja je nujno, da se najvišje vodstvo usmerja na upravljanje in spremljanje ciljev.
Institucije, v katerih vlada kultura dobrega finančnega poslovodenja, štejejo za odgovorne in pregledne ter svojim "lastnikom" in evropski javnosti na splošno jasno izkazujejo svojo učinkovitost.
9. V skladu s Pogodbo Računsko sodišče pomaga Parlamentu pri nadzoru nad izvrševanjem proračuna. Kako bi opisali svoje naloge v zvezi s poročanjem Evropskemu parlamentu in zlasti Odboru za proračunski nadzor?
Nadzor Parlamenta nad tem, kako Komisija izvršuje proračun, je bistvenega pomena.
Državljanom Unije zagotavlja, da se njihov denar troši modro, v prave namene, zakonito, skladno s predpisi in čim bolj učinkovito. Po mojem mnenju ta proces krepi demokratični dialog, dolgoročno pa prispeva tudi h krepitvi zaupanja državljanov in posledično večji koheziji v Uniji.
Pri tem ima Računsko sodišče pomembno vlogo, saj je eden od glavnih virov informacij o tem, kako se izpolnjujejo namere proračunskega organa. Te informacije so objavljene v letnem poročilu, ki obravnava predvsem revizijo računovodskih izkazov in revizijo skladnosti, in v posebnih poročilih, ki obravnavajo predvsem revizijo smotrnosti poslovanja. Naloge Računskega sodišča pa niso omejene na pošiljanje poročil Parlamentu, saj je dolžno pomagati Odboru za proračunski nadzor, kadar koli je to mogoče.
Menim, da je Parlament, zlasti Odbor za proračunski nadzor, glavna stranka Računskega sodišča, in da morata zato Odbor za proračunski nadzor in Računsko sodišče tesno sodelovati, da bi bil nadzor Parlamenta nad finančnimi sredstvi EU čim bolj učinkovit. Računsko sodišče in Odbor za proračunski nadzor morata ohranjati neprekinjen in učinkovit dialog, Računsko sodišče pa mora upoštevati želje in pričakovanja Parlamenta, pri tem pa zagotavljati lastno neodvisnost.
10. Kaj je po vašem mnenju dodana vrednost pri reviziji smotrnosti poslovanja in kako naj se ugotovitve upoštevajo pri upravljanju?
Prepričan sem da bi morali revizija računovodskih izkazov in revizija smotrnosti poslovanja upravljanju dati dodano vrednost.
Vendar pa si revizija smotrnosti poslovanja prizadeva za zagotavljanje cenovne primernosti in mora v okviru EU izboljšati finančno poslovodenje EU. Revizija smotrnosti poslovanja mora zagotoviti, da se proračun izvršuje skladno z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Pravilna poraba finančnih sredstev EU je pomembna za vse državljane EU, zato ima Računsko sodišče pomembno vlogo pri opravljanju ustreznih revizij smotrnosti poslovanja glede finančnih sredstev EU.
Z opravljanjem pravočasnih in ustreznih visokokakovostnih revizij smotrnosti poslovanja se Računsko sodišče osredotoča na dobro finančno poslovodenje finančnih sredstev EU. Seveda je cilj teh revizij doseganje boljših rezultatov z istimi stroški. Žal nimajo vse dejavnosti Unije ustreznih ciljev in potrebnih kazalnikov, ki bi Računskemu sodišču omogočili revizijo dosežene uspešnosti. V takih primerih mora Računsko sodišče včasih opraviti revizijo sistema finančnega poslovodenja skupaj z nazornimi primeri vprašljive uspešnosti in učinkovitosti.
Revizije računovodskih izkazov in revizije smotrnosti poslovanja Računskega sodišča bi morale Evropskemu parlamentu zagotoviti trdne temelje za sprejemanje prihodnjih odločitev o porabi finančnih sredstev EU.
11. Kako bi lahko izboljšali sodelovanje med Računskim sodiščem, nacionalnimi revizijskimi institucijami in Evropskim parlamentom (Odborom za proračunski nadzor) v zvezi z revizijo proračuna EU?
Na podlagi izkušenj z odnosi z danskim odborom za javne finance vem, kako pomemben je neprekinjen dialog za izpolnjevanje pričakovanj. Zato si bom čim bolj prizadeval za podpiranje in krepitev dialoga med Odborom za proračunski nadzor in Računskim sodiščem.
Računsko sodišče in vrhovne revizijske institucije EU že vrsto let dobro sodelujejo. Naše sodelovanje temelji na medsebojnem spoštovanju in enakovrednosti. Kljub temu menim, da je treba razviti sodelovanje pri revizijah računovodskih izkazov in revizijah smotrnosti poslovanja.
Če bi se Računsko sodišče pri svojem delu bolj oprlo na ugotovitve nacionalnih vrhovnih revizijskih institucij, bi lahko vire dodelilo drugim pomembnim revizijam.
Po mojem mnenju je tak razvoj potreben. V prihodnjih letih bo še pomembneje, da Računsko sodišče poskrbi za dodano vrednost z zagotavljanjem jasnih rezultatov revizij, ki bodo trden temelj za evropske organe odločanja. Države članice EU, tako v območju evra kot zunaj njega, se spopadajo s hudo finančno krizo. Računsko sodišče in nacionalne vrhovne revizijske institucije bi morale izkoristiti to priložnost in združiti revizijske moči. Zato sem vesel, da smo se na nedavnem sestanku odbora za stike EU dogovorili, da bomo sodelovanje še poglobili in tako prispevali k premagovanju krize.
Menim, da ima Računsko sodišče pri tem sodelovanju pomembno vlogo in da je logična povezava med vrhovnimi revizijskimi institucijami EU in Evropskim parlamentom.
Druga vprašanja
Ali bi umaknili svojo kandidaturo, če bi bilo mnenje Parlamenta o vašem imenovanju za člana Računskega sodišča negativno?
Da, saj si ne morem predstavljati, da bi lahko učinkovito pomagal Parlamentu brez njegovega zaupanja.
IZID KONČNEGA GLASOVANJA V ODBORU
Datum sprejetja
23.11.2011
Izid končnega glasovanja
+:
–:
0:
22
1
1
Poslanci, navzoči pri končnem glasovanju
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Andrea Cozzolino, Tamás Deutsch, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Iliana Ivanova, Monica Luisa Macovei, Jan Mulder, Jan Olbrycht, Crescenzio Rivellini, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Namestniki, navzoči pri končnem glasovanju
Zuzana Brzobohatá, Edit Herczog, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Czesław Adam Siekierski, Derek Vaughan
Namestniki (člen 187(2)), navzoči pri končnem glasovanju
George Sabin Cutaş, Leonidas Donskis, Pat the Cope Gallagher, Cristina Gutiérrez-Cortines, Marian Harkin, Sampo Terho
