P6_TA(2008)0196
Upravljanje staležev globokomorskih rib
A6-0103/2008
Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o upravljanju staležev globokomorskih rib ( 2007/2110(INI) )
Evropski parlament
, –
ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pregledu upravljanja staležev globokomorskih rib ( KOM(2007)0030 ),
–
ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju glede s Skupne ribiške politike ( KOM(2007)0196 ),
–
ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,
–
ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ( A6-0103/2008 ),
A.
ker Mednarodni svet za raziskovanje morja (International Council for the Exploration of the Sea, ICES) v svojih priporočilih za globokomorske vrste iz leta 2002 in leta 2004 opozarja, da je večina vrst zunaj varnih bioloških meja; ker je EU zmanjšala ribolovni napor v precej manjšem obsegu, kakor so zahtevala priporočila ICES; ker poleg tega poudarja pomen boljših osnovnih bioloških podatkov za določitev kvot, ki bodo zagotavljale trajnostni ribolov,
B.
ker je treba ribolovne dejavnosti globokomorskega ladjevja, ki pluje v vodah tretjih držav, na območjih, ki jih upravlja katera od regionalnih ribiških organizacij, ali na globokomorskih območjih brez ureditve, opravljati razumno in odgovorno, v skladu s Konvencijo Združenih narodov (ZN) o pomorskem pravu, s Sporazumom ZN o izvajanju določb te konvencije v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in staležev izrazito selivskih rib ter v skladu s Kodeksom odgovornega ribištva organizacije FAO in ker tako Sporazum ZN o staležih rib kakor tudi Kodeks organizacije FAO zahtevata uporabo previdnostnega načela,
C.
ker se je EU na vrhu v Johannesburgu leta 2002 zavezala, da bo zagotavljala trajnostni značaj ribištva v svetu ter ohranjala ali obnovila staleže, zlasti prekomerno izkoriščene staleže, na ravni največjega trajnostnega donosa, po možnosti do leta 2015,
D.
ker je učinkovito varstvo morskega okolja in trajnostni ribolov mogoče zagotoviti le z medsebojnim dogovorom in sodelovanjem vseh zainteresiranih držav,
E.
ker je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za oceno staleža rib in oblikovanje znanstvenega mnenja ter je zato odločilnega pomena za izvajanje skupne ribiške politike in ker Komisija v svojem zgoraj navedenem Sporočilu ugotavlja, da ni dovolj podatkov za znanstveno oceno stanja staležev globokomorskih rib ter da obstajajo razhajanja glede njihove opredelitve,
F.
ker poročilo, ki ga je aprila 2007 objavil Svetovalni odbor za ribištvo in ribogojstvo obravnava spremembe časovnega razporeda za predstavitev znanstvenih mnenj in o izboljšanju njihove kakovosti,
G.
ker je treba sprejeti ustrezne socialno-ekonomske ukrepe za nadomestitev stroškov ribičem zaradi zmanjšanja dejavnosti, povezanih z načrti za obnovitev staležev,
H.
ker se je v svoji resoluciji z dne 14. novembra 2006 o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja UL C 314 E, 21.12.2006, str. 131.
zavzel za vrsto ukrepov za spodbujanje trajnostne rabe morij in ohranjanje morskih ekosistemov,
1.
pozdravlja prizadevanja flote Skupnosti za trajnostno ribiško politiko in ugotavlja, da obstaja določeno neskladje med razmerami, opisanimi v Sporočilu Komisije, in dejanskim stanjem;
2.
meni, da bi bilo treba pred sprejetjem novih ukrepov za upravljanje preučiti razloge, zaradi katerih se ne izvajajo sedanji ukrepi, ter zakaj države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti ali to delajo z zamudo ali z različnimi metodologijami, kar prav tako otežuje analizo dejavnikov, ki vplivajo na tovrstni ribolov;
3.
opozarja, da stalne spremembe predpisov in oblikovanje novih predlogov, še preden so se lahko začeli izvajati obstoječi predlogi in se je lahko obdelalo dobljene informacije, škodi verodostojnosti kupne ribiške politike in da obstoječe omejitve ribolovnega napora nekaterim vrstam bolje ustrezajo kot drugim;
4.
se strinja s Komisijo, da je sistematično zbiranje zanesljivih podatkov temelj za ocenjevanje staleža rib in oblikovanje znanstvenega nasveta; poziva Komisijo, države članice in ribiško industrijo, naj zapolnijo obstoječe vrzeli, da bo mogoče ukrepe za nadzor ribolovnega napora prilagoditi vsakemu ribolovu posebej, ob upoštevanju, da se večina globokomorskih ribolovov uvršča v mešani ribolov;
5.
opozarja Komisijo, da je treba, tudi v primerih, ko so bili za to obliko ribolova celotni dovoljeni ulov in omejitve napora zaradi pomanjkanja biološkega znanja določeni samovoljno, upoštevati previdnostni pristop k vsaki vrsti, ki se šteje za globokomorsko, in izkoriščanje vsake vrste, ki se šteje za globokomorsko, ter da je potrebna ustrezna določitev celotnega dovoljenega ulova na osnovi natančnih znanstvenih študij;
6.
opozarja, da Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike UL L 358, 31.12.2002, str. 59.
zahteva uporabo previdnostnega pristopa, opredeljenega v členu 3 in pomeni, "da odsotnost ustreznih znanstvenih informacij ne sme biti razlog za preložitev ali neukrepanje pri upravljanju za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih vrst ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja";
7.
poudarja potrebo po uvedbi prepovedi zavržkov na področju globokomorskega ribolova, ki bi znanstvenikom omogočila natančnejše preučevanje kompleksne raznolikosti iztovorjenih vrst, od katerih so mnoge neužitne;
8.
meni, da mora Komisija v okviru ukrepov za zmanjšanje prilova in odpravo zavržkov okrepiti prizadevanja za ulov ciljne vrste in zmanjšanje naključnega ulova, hkrati pa okrepiti postopke za spremljanje in nadzor;
9.
ugotavlja, da se številne globokomorske vrste obravnavajo kot prilov, in zato poziva Komisijo, naj nameni večjo pozornost nadzoru ribolovnega napora kot načinu za zmanjšanje prilova; opozarja pa, da omejitve velikosti mrežnih očes niso primerne zaradi oblike in velikosti globokomorskih vrst;
10.
poziva Komisijo, naj opravi socialno-ekonomsko oceno globokomorskega ribolova ter analizo vpliva, ki bi ga na ta sektor imelo novo zmanjšanje ribolovnega napora, in vpliva nenehne izčrpanosti staležev rib, od katerih je odvisen ribolov; meni, da je treba nujno najti ravnovesje med socialno-ekonomskimi potrebami in okoljsko trajnostjo;
11.
opozarja, da se mnogi od teh staležev upravljajo v mednarodnih vodah, zato je treba uskladiti ukrepe v okviru regionalnih ribiških organizacij, da bodo sprejeti ukrepi upoštevali vse flote, ki delujejo na teh ribolovnih območjih; meni, da bi si morala EU prizadevati za zagotovitev polnega in učinkovitega izvajanja Resolucije Generalne skupščine ZN št. 61/105 v zvezi z globokomorskim in pridnenim ribolovom na odprtem morju; meni, da morajo vse omejitve veljati za ribiče iz vseh pogodbenic, da se prepreči nastanek pomanjkljivosti;
12.
predlaga, da ribolov ne bi smel biti dovoljen na globokomorskih območjih, kjer do sedaj še ni bilo ribolovnih dejavnosti, dokler ta območja ne bodo raziskana in znanstveni dokazi ne bodo potrjevali, da se na teh območjih lahko izvaja trajnostni ribolov brez nevarnosti, da se zmanjša biotska raznovrstnost ali škoduje okolju, in dokler niso uvedeni ustrezni ukrepi za upravljanje;
13.
poziva Komisijo, naj uvede nove programe za zbiranje znanstvenih podatkov ter naj za to uporabi raziskovalna plovila, če je potrebno; meni, da bi se zbiranje podatkov lahko zgledovalo po primeru španske ribiške uprave na območju upravljanja komisije za ribištvo v severovzhodnem Atlantiku, ki je izdelala zemljevid območja "Hatton Bank", kjer se lovi globokomorske vrste, pri katerem so bile raziskave osredotočene na razporejenost podvodnih gora, globokomorskih koralnih grebenov in hidrotermalnih vrelcev, da bi se določile občutljive cone na območjih, kjer delujejo ribolovne flote;
14.
se strinja z Komisijo, da se je pri tej vrsti ribolova treba odločiti za ekosistemski pristop, vendar opozarja, da morajo ti ukrepi uživati vsaj malo zaupanja ter se ne smejo izvajati na splošno, ampak na podlagi presoj vplivov na okolje, da bi preprečili zapiranje con, kjer ni nikakršne nevarnosti, ob zapiranju con z občutljivimi morskimi ekosistemi ali con, kjer takšni ekosistemi po vsej verjetnosti obstajajo ali kjer so staleži rib zunaj varnih bioloških meja, za pridneni ribolov; raziskave, povezane s kartiranjem morskega dna, proučevanje medsebojnih vplivov med značilnostmi, ki določajo ekosisteme, in naravnih virov oceanov morajo postati prednostne naloge, če želimo, da nova evropska pomorska politika postane stvarnost;
15.
ponovno poudarja, da je treba prisluhniti ribičem in njihovim organizacijam, ki morajo sodelovati tudi pri oblikovanju ukrepov za varstvo morskega okolja, upravljanje virov in obnavljanje staležev;
16.
se strinja s Svetovalnim odborom za ribištvo in ribogojstvo, da je treba za analizo biomase in ribolovne smrtnosti pri skoraj vseh vrstah ribolova nameniti več človeških in finančnih virov; prav tako meni, da je treba jasno določiti strateško usmeritev, ki bo omogočila, da se izognemo podvajanju dela in da preprečimo pomanjkanje sinergij, če želimo, da bodo vse strani sprejele mnenja znanstvenikov;
17.
izraža zaskrbljenost nad neučinkovitostjo in slabim izvajanjem veljavnih uredb skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj izboljša postopke spremljanja in nadzora v državah članicah;
18.
poudarja pomen razvoja novih tehnik za zagotovitev delujočega sistema za nadzor in spremljanje; poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem tehnik za nadzor, in v zvezi s tem opozarja na možnost elektronskih ladijskih dnevnikov;
19.
poudarja prednosti ustanovitve mreže zavarovanih morskih območij v okviru mreže Natura 2000 in meni, da bi takšen ukrep pozitivno vplival na prekomerno izkoriščene staleže rib; spodbuja države članice, naj izkoristijo vse možnosti, ki jih ponujajo sestavni deli morske mreže Natura 2000;
20.
poziva Komisijo, naj si na vse načine prizadeva za zagotovitev izvajanja in morebitno izboljšanje veljavnih mednarodnih sporazumov o globokomorskem ribolovu;
21.
poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo skupne smernice, izmenjajo najboljše prakse, izboljšajo uporabo obstoječe tehnologije Skupnosti ter k sodelovanju pritegnejo ustvarjalne enote in nevladne organizacij, da bi bolje izvajali ukrepe za zmanjšanje nezakonitega ribolova in prodaje nezakonitega ulova na evropskem tržišču;
22.
poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo okolju prijaznejše ribolovne metode, ki niso škodljive za okolje in ekološko raznovrstnost zaradi neželenega prilova ali nepotrebne škode drugih živih organizmov;
23.
naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.
