PRILOGA
XIII
Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo
Evropski parlament
Sklep Parlamenta z dne 26. maja 2005.
in Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljevanju "instituciji"),
- ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljevanju "pogodbe"),
- ob upoštevanju medinstitucionalnih sporazumov in besedil, ki urejajo odnose med institucijama,
- ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta
UL L 44, 15. 2. 2005, str. 1.
in zlasti členov 98, 99 in 120, kakor tudi Priloge VII,
A. ker pogodbe krepijo demokratično legitimnost postopka odločanja Evropske unije,
B. ker instituciji pripisujeta velik pomen učinkovitemu prenosu in izvajanju zakonodaje Skupnosti,
C. ker ta okvirni sporazum ne vpliva na pooblastila in pristojnosti Parlamenta, Komisije ali katere koli druge institucije ali organa Evropske unije, temveč želi zagotoviti, da bi se ta pooblastila in pristojnosti kar najbolj učinkovito izvajala,
D. ker je treba posodobiti obstoječi okvirni sporazum, sklenjen julija 2000
UL C 121, 24. 4. 2001, str. 122.
, in ga nadomestiti z naslednjim besedilom,
se sporazumeta o naslednjem:
I. PODROČJE UPORABE
1.
Instituciji se sporazumeta o naslednjih ukrepih za okrepitev politične odgovornosti in legitimnosti Komisije, širitev konstruktivnega dialoga, izboljšanje pretoka informacij med institucijama ter usklajenosti postopkov in načrtovanja.
Sporazumeta se tudi o specifičnih izvedbenih ukrepih za pošiljanje zaupnih dokumentov in informacij Komisije, navedenih v Prilogi 1, ter o časovnem razporedu zakonodajnega in delovnega programa Komisije, navedenem v Prilogi 2.
II. POLITIČNA ODGOVORNOST
2.
Vsak član Komisije prevzema politično odgovornost za ukrepe na področju, za katerega je pristojen, brez poseganja v načelo kolegialnosti znotraj Komisije.
Predsednik Komisije je v celoti odgovoren za ugotavljanje kakršnega koli navzkrižja interesov, ki članu Komisije onemogoča opravljanje njegovih dolžnosti.
Predsednik Komisije je odgovoren tudi za vse nadaljnje ukrepe, sprejete v tovrstnih okoliščinah; če je bil posamezni primer dodeljen drugemu članu Komisije, predsednik o tem nemudoma pisno obvesti predsednika Parlamenta.
3.
Kadar Parlament izrazi nezaupanje v člana Komisije, predsednik Komisije po tehtnem razmisleku o tej odločitvi pozove zadevnega člana k odstopu ali Parlamentu pojasni svoje odločitve.
4.
Kadar je zamenjava določenega člana Komisije v času njegovega mandata v skladu s členom 215 Pogodbe o Evropski skupnosti neizogibna, predsednik Komisije o tem nemudoma obvesti predsednika Parlamenta, da se doseže dogovor o tem, kako namerava predsednik Komisije čim hitreje zagotoviti predstavitev prihodnjega člana pred Parlamentom ob polnem upoštevanju pristojnosti institucij.
Parlament zagotovi, da so njegovi postopki izvedeni čim prej, da bi bil predsednik Komisije o njegovem stališču obveščen dovolj časa, preden začne kandidat izvrševati naloge kot predstavnik Komisije.
5.
Predsednik Komisije nemudoma obvesti Parlament o vsaki odločitvi glede dodelitve pristojnosti posameznim članom Komisije. Kadar se bistveno spremenijo pristojnosti posameznega člana Komisije, zadevni član nastopi pred pristojnim parlamentarnim odborom na zahtevo Parlamenta.
6.
Vsaka sprememba pravil ravnanja članov Komisije, povezanih z navzkrižjem interesov ali etičnim ravnanjem, se nemudoma pošlje Parlamentu.
Komisija upošteva stališča, ki jih v zvezi s tem poda Parlament.
7.
Parlament se v skladu s členom 99 svojega Poslovnika pravočasno, pred začetkom postopkov za potrditev nove Komisije, posvetuje s kandidatom za mesto predsednika Komisije. Parlament upošteva pripombe kandidata.
Postopki so zasnovani tako, da zagotavljajo odprto, pošteno in dosledno oceno predlagane Komisije kot celote.
Člani predlagane Komisije zagotovijo popolno razkritje vseh ustreznih informacij v skladu z načelom neodvisnosti iz člena 213 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
III. KONSTRUKTIVNI DIALOG IN PRETOK INFORMACIJ
(i) Splošne določbe
8.
Komisija pravočasno in izčrpno obvešča Parlament o svojih predlogih in pobudah na zakonodajnem in proračunskem področju.
Na vseh področjih, kjer Parlament deluje kot zakonodajno telo ali kot del proračunske oblasti, je na vsaki stopnji zakonodajnega in proračunskega postopka obveščen enakovredno s Svetom.
9.
Na področjih skupne zunanje in varnostne politike ter policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah Komisija sprejme ukrepe za okrepitev sodelovanja Parlamenta, tako da kar najbolj upošteva njegova stališča.
10.
Predsednik Komisije in/ali podpredsednik, pristojen za medinstitucionalne odnose, se bo vsake tri mesece sestal s konferenco predsednikov za zagotovitev rednega dialoga med institucijama na najvišji ravni. Predsednik Komisije se bo vsaj dvakrat letno udeležil sej konference predsednikov.
11.
Vsak član Komisije zagotovi reden in neposreden pretok informacij med njim in predsednikom zadevnega parlamentarnega odbora.
12.
Komisija ne objavi nobenega zakonodajnega predloga ali pomembne pobude oziroma odločitve, preden o tem v pisni obliki ne obvesti Parlamenta.
Na osnovi zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter večletnega programa instituciji v medsebojnem soglasju vnaprej določita posebej pomembne predloge in pobude z namenom njihove predstavitve na plenarnem zasedanju Parlamenta.
Podobno določita tiste predloge in pobude, ki se predstavijo pred konferenco predsednikov ali o katerih se na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor ali njegovega predsednika.
Ti sklepi se sprejmejo v okviru rednega dialoga med institucijama, predvidenega v točki 10, ter se redno posodabljajo, ob upoštevanju morebitnih političnih dogodkov.
13.
Če se interni dokument Komisije, o katerem Parlament ni bil obveščen v skladu s točkami 8, 9 in 12, razširja zunaj institucij, lahko predsednik Parlamenta zahteva, da se zadevni dokument nemudoma pošlje Parlamentu, da se ga posreduje poslancem, ki ga morebiti zahtevajo.
14.
Komisija redno v pisni obliki sporoča informacije o ukrepih, sprejetih kot odgovor na posebne zahteve, ki jih je Parlament v svojih resolucijah naslovil nanjo. Parlament obvesti tudi o primerih, ko njegovega stališča ne more upoštevati.
V zvezi s postopkom podelitve razrešnice se uporabljajo posebne določbe iz točke 26.
Komisija upošteva vsako zahtevo za predložitev zakonodajnih predlogov, ki jo v skladu s členom 192 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti poda Parlament, ter o njej poda hiter in natančen odgovor.
Na zahtevo Parlamenta ali Komisije se pred pristojnim parlamentarnim odborom in, če je potrebno, na plenarnem zasedanju Parlamenta zagotovi tudi informacije o spremljanju pomembnih zahtev Parlamenta.
15.
Kadar država članica vloži zakonodajno pobudo v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, Komisija obvesti Parlament, če ta tako zahteva, o svojem stališču glede pobude pred pristojnim parlamentarnim odborom.
16.
Komisija obvesti Parlament o seznamu skupin strokovnjakov, ustanovljenih z namenom, da Komisiji pomagajo pri izvrševanju njene pravice do zakonodajne pobude. Seznam se redno dopolnjuje in je javen.
V tem okviru Komisija na ustrezen način obvesti pristojni parlamentarni odbor, na posebno in obrazloženo zahtevo njegovega predsednika, o dejavnostih in sestavi takšnih skupin.
17.
S pomočjo ustreznih mehanizmov instituciji vodita konstruktivni dialog o vprašanjih v zvezi s pomembnimi upravnimi zadevami, zlasti o vprašanjih, ki neposredno vplivajo na upravo samega Parlamenta.
18.
Kadar se uveljavlja zaupnost v zvezi s katero koli informacijo, posredovano na podlagi tega okvirnega sporazuma, se uporabljajo določbe iz Priloge 1.
(ii) Zunanji odnosi, širitev in mednarodni sporazumi
19.
Komisija Parlamentu zagotovi zgodnje in jasne informacije o mednarodnih sporazumih, vključno s trgovinskimi sporazumi, tako med pripravljalno fazo takih sporazumov kot med potekom in zaključkom mednarodnih pogajanj. Te informacije zajemajo osnutke pogajalskih smernic, sprejete pogajalske smernice ter nadaljnji potek in zaključek pogajanj.
Informacije iz prvega pododstavka se Parlamentu zagotovijo dovolj zgodaj, da lahko slednji po potrebi izrazi svoje stališče in da lahko Komisija ta stališča čim bolj upošteva. Te informacije se zagotovijo prek zadevnih parlamentarnih odborov in po potrebi na plenarnem zasedanju.
Parlament se s svoje strani zavezuje, da bo vzpostavil ustrezne postopke in jamstva glede zaupnosti v skladu z določbami Priloge 1.
20.
Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je Parlament nemudoma in izčrpno obveščen o:
(i)
odločitvah glede začasne uporabe ali odložitve izvajanja sporazumov in
(ii)
stališču Skupnosti v telesu, ustanovljenem s sporazumom.
21.
Kadar Komisija zastopa Evropsko skupnost, na zahtevo Parlamenta olajša vključitev poslancev Parlamenta kot opazovalcev v delegacije Skupnosti, ki se pogajajo o večstranskih sporazumih. Poslanci Parlamenta se ne smejo neposredno udeleževati pogajalskih srečanj.
Komisija se zavezuje redno obveščati poslance Parlamenta, ki kot opazovalci sodelujejo v delegacijah za pogajanja o večstranskih sporazumih.
22.
Preden na donatorskih konferencah Komisija obljubi finančno pomoč, ki pomeni nove finančne obveznosti in za katero je potrebna privolitev proračunskega organa, tega o tem obvesti in preuči njegove pripombe.
23.
Instituciji se sporazumeta o sodelovanju na področju opazovanja volitev. Komisija sodeluje s Parlamentom, tako da zagotovi potrebno pomoč delegacijam Parlamenta, ki se udeležijo misij Skupnosti za opazovanje volitev.
24.
Komisija izčrpno obvešča Parlament o napredku pristopnih pogajanj, zlasti o njihovih glavnih vidikih in razvoju, da lahko slednji svoja stališča pravočasno izrazi preko ustreznih parlamentarnih postopkov.
25.
Če Parlament o teh zadevah na podlagi člena 82 svojega Poslovnika sprejme priporočilo in če se Komisija iz utemeljenih razlogov odloči, da takega priporočila ne more podpreti, obrazloži razloge pred Parlamentom na plenarnem zasedanju ali na prihodnji seji pristojnega parlamentarnega odbora.
(iii) Izvrševanje proračuna
26.
V zvezi z letno razrešnico, ki jo ureja člen 276 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Komisija pošlje vse informacije, potrebne za nadzor izvrševanja proračuna za zadevno leto, ki jih v ta namen zahteva predsednik parlamentarnega odbora, pristojnega za postopek podelitve razrešnice na podlagi Priloge VI Poslovnika Parlamenta.
Če se pojavijo nove okoliščine v zvezi s preteklimi leti, za katera je bila razrešnica že podeljena, Komisija posreduje vse potrebne informacije o zadevi z namenom, da se doseže rešitev, ki je sprejemljiva za obe strani.
IV. SODELOVANJE NA PODROČJU ZAKONODAJNIH POSTOPKOV IN NAČRTOVANJA
(i) Politični in zakonodajni programi Komisije ter večletno načrtovanje Evropske unije
27.
Komisija predstavi predloge za večletno načrtovanje programov Evropske unije z namenom, da se doseže soglasje o medinstitucionalnem načrtovanju med zadevnimi institucijami.
28.
Nova Komisija čim prej predstavi svoj politični in zakonodajni program.
29.
Ko Komisija pripravlja svoj zakonodajni in delovni program, instituciji sodelujeta v skladu s časovnim razporedom iz Priloge 2.
Komisija upošteva naloge, ki jih je Parlament ocenil kot prednostne.
Komisija zagotovi zadostno količino podrobnih informacij o tem, kaj se načrtuje pod vsako točko zakonodajnega in delovnega programa.
30.
Podpredsednik Komisije, pristojen za medinstitucionalne odnose, se zavezuje, da bo vsake tri mesece poročal konferenci predsednikov o političnem izvajanju zakonodajnega in delovnega programa za zadevno leto in morebitnih dopolnitvah zaradi aktualnih in pomembnih političnih dogodkov.
(ii) Splošni zakonodajni postopki
31.
Komisija se zavezuje, da bo natančno preučila spremembe k svojim zakonodajnim predlogom, ki jih je sprejel Parlament, z namenom njihovega upoštevanja v morebitnem spremenjenem predlogu.
Komisija se zavezuje, da bo pri tem, ko bo v skladu s členom 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti podala mnenje o spremembah Parlamenta, kar najbolj upoštevala spremembe, sprejete med drugo obravnavo; če se zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči, da ne bo sprejela ali podprla takih sprememb, obrazloži svojo odločitev pred Parlamentom, vsekakor pa v svojem mnenju o spremembah Parlamenta v skladu s točko c) tretjega pododstavka člena 251(2).
32.
Komisija Parlament in Svet predhodno obvesti o umiku svojih predlogov.
33.
Za zakonodajne postopke, ki ne vključujejo soodločanja, Komisija:
(i)
zagotovi, da so organi Sveta pravočasno opozorjeni, naj ne dosežejo političnega sporazuma o njenih predlogih, preden Parlament ni sprejel svojega mnenja. Zaprosi, naj se razprava na ministrski ravni zaključi šele po tem, ko so imeli člani Sveta na voljo dovolj časa za preučitev mnenja Parlamenta;
(ii)
zagotovi, da Svet upošteva pravila, ki jih je razvilo Sodišče Evropskih skupnosti, po katerih je v primeru, ko Svet bistveno spremeni predlog Komisije, potrebno ponovno posvetovanje s Parlamentom. Komisija obvesti Parlament o vsakem opozorilu Svetu glede potrebe po ponovnem posvetovanju;
(iii)
se zavezuje, da bo po potrebi umaknila zakonodajni predlog, ki ga je Parlament zavrnil. Če se Komisija zaradi pomembnih razlogov in po presoji kolegija odloči ohraniti svoj predlog, razloge za tako odločitev predstavi v izjavi pred Parlamentom.
34.
Po drugi strani se za izboljšanje zakonodajnega načrtovanja Parlament zavezuje:
(i)
načrtovati zakonodajne dele svojih dnevnih redov, tako da bodo v skladu z veljavnim zakonodajnim programom in resolucijami, ki jih je sprejel v zvezi s tem programom;
(ii)
kolikor je koristno za postopek, upoštevati primerne roke pri sprejemu svojega mnenja v prvi obravnavi, in sicer v postopku sodelovanja, v postopku soodločanja in v postopku posvetovanja;
(iii)
po možnosti čim prej po sprejetju zakonodajnega programa imenovati poročevalce o prihodnjih predlogih;
(iv)
absolutno prednostno preučiti zahteve po ponovnem posvetovanju, kolikor so mu bile posredovane vse potrebne informacije.
(iii) Posebna zakonodajna in izvedbena pooblastila Komisije
35.
Komisija Parlament izčrpno in pravočasno obvešča o aktih, ki jih sprejme in ki sodijo v njeno zakonodajno pristojnost.
Izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
UL L 184, 17.7.1999, str. 23.
ureja Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo
UL L 256, 10.10.2000, str. 19.
o postopkih za izvajanje tega sklepa.
V zvezi z izvedbenimi ukrepi na področju vrednostnih papirjev, bančništva in zavarovalništva Komisija potrjuje zaveze, ki jih je dala na plenarni seji 5. februarja 2002 in ponovno potrdila 31. marca 2004. Komisija se zlasti zavezuje, da bo kar najbolj upoštevala stališče Parlamenta in vsako njegovo resolucijo, sprejeto v zvezi izvedbenimi ukrepi, ki presegajo izvedbena pooblastila, predvidena v temeljnih aktih; v takih primerih si bo prizadevala doseči uravnoteženo rešitev.
(iv) Spremljanje uporabe zakonodaje Skupnosti
36.
Poleg posebnih poročil in letnega poročila o izvajanju zakonodaje Skupnosti Komisija na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora ustno obvešča Parlament o stanju, doseženem v postopku neposredno po tem, ko je bilo poslano obrazloženo mnenje, oziroma, v primeru postopka zaradi neobvestitve o ukrepih za izvajanje direktive ali zaradi neskladnosti s sodbo Sodišča, neposredno po pisnem opominu.
V. SODELOVANJE KOMISIJE V PARLAMENTARNIH POSTOPKIH
37.
Parlament si prizadeva zagotoviti, da so točke, ki sodijo v pristojnost člana Komisije, praviloma zbrane skupaj na dnevnem redu.
Komisija si prizadeva zagotoviti, da so člani Komisije na zahtevo Parlamenta praviloma navzoči na plenarnih zasedanjih glede točk dnevnega reda, ki sodijo v njihovo pristojnost.
38.
Za zagotovitev navzočnosti članov Komisije se Parlament zavezuje prizadevati si držati se svojih končnih osnutkov dnevnih redov.
Kadar Parlament spremeni svoj končni osnutek dnevnega reda ali kadar spremeni vrstni red točk na dnevnem redu delnega zasedanja, o tem nemudoma obvesti Komisijo. Komisija se kar najbolj potrudi, da zagotovi navzočnost pristojnega člana Komisije.
39.
Komisija lahko predlaga uvrstitev točk na dnevni red najpozneje na seji konference predsednikov, ki določi končni osnutek dnevnega reda delnega zasedanja. Parlament v največji možni meri upošteva take predloge.
40.
Član Komisije, pristojen za točko, ki se obravnava v parlamentarnem odboru, je praviloma navzoč na zadevni seji odbora, če je povabljen.
Člani Komisije lahko govorijo na svojo prošnjo.
Parlamentarni odbori si prizadevajo, da se držijo svojih osnutkov dnevnega reda in dnevnega reda.
Kadar parlamentarni odbor spremeni osnutek svojega dnevnega reda ali svoj dnevni red, o tem nemudoma obvesti Komisijo.
Kadar navzočnost člana Komisije na seji parlamentarnega odbora ni izrecno zahtevana, Komisija zagotovi, da jo zastopa pristojni uradnik ustreznega položaja.
VI. KONČNE DOLOČBE
41.
Instituciji se zavezujeta okrepiti sodelovanje na področju informiranja in obveščanja.
42.
redno ocenjujeta izvajanje tega okvirnega sporazuma in njegovih prilog ter glede na praktične izkušnje na zahtevo ene od njiju preučita možnost njegove spremembe.
43.
Okvirni sporazum se ponovno prouči po začetku veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo.
Priloga
1
Posredovanje zaupnih informacij Evropskemu parlamentu
1.
Področje uporabe
1.1.
Ta priloga ureja posredovanje zaupnih informacij Komisije Parlamentu in njegovo ravnanje s takšnimi informacijami v okviru izvajanja parlamentarnih pristojnosti v zvezi z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, postopkom podelitve razrešnice ter splošnim izvrševanjem nadzorne funkcije Parlamenta. Instituciji delujeta v skladu z medsebojnimi dolžnostmi poštenega sodelovanja v duhu popolnega medsebojnega zaupanja in ob doslednem upoštevanju zadevnih določb pogodb, zlasti členov 6 in 46 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 276 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
1.2.
"Informacije" pomenijo kakršno koli pisno ali ustno informacijo ne glede na obliko in avtorja.
1.3.
Komisija zagotovi, da se Parlamentu, v skladu z določbami te priloge, zagotovi dostop do informacij, kadar koli od enega izmed parlamentarnih teles, navedenih v točki 1.4., prejme zahtevo glede posredovanja zaupnih informacij.
1.4.
V okviru te priloge lahko zaupne informacije od Komisije zahtevajo naslednji: predsednik Parlamenta, predsedniki parlamentarnih odborov, ki jih to zadeva, predsedstvo in konferenca predsednikov.
1.5.
Informacije o postopkih glede ugotavljanja kršitev in postopkih v zvezi s konkurenco so izvzete iz te priloge, kolikor na dan prejema zahteve enega izmed parlamentarnih odborov še ni bila sprejeta dokončna odločitev Komisije.
1.6.
Te določbe se uporabljajo brez poseganja v Sklep št. 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta
UL L 113, 19. 5. 1995, str. 2.
, in zadevne določbe Sklepa Komisije št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
UL L 136, 31. 5. 1999, str. 20.
.
2.
Splošne določbe
2.1.
Na zahtevo enega izmed teles iz točke 1.4. Komisija kar najhitreje posreduje temu telesu vse zaupne informacije, ki so potrebne za izvajanje nadzorne funkcije Parlamenta. Instituciji v skladu s svojimi pooblastili in pristojnostmi spoštujeta:
-
temeljne človekove pravice, vključno s pravico do poštenega postopka in pravico varovanja zasebnosti;
-
določbe, ki urejajo sodne in disciplinske postopke;
-
varovanje poklicne skrivnosti in poslovnih povezav;
-
zaščito interesov Unije, zlasti tistih v zvezi z javno varnostjo, mednarodnimi odnosi, monetarno stabilnostjo in finančnimi interesi.
V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor. Zaupne informacije države, institucije ali mednarodne organizacije se posredujejo le z njenim soglasjem.
2.2.
V primeru dvoma glede zaupne narave posamezne informacije ali če je treba določiti ustrezne načine, da bi bila posredovana v skladu z eno izmed možnosti, navedenih v točki 3.2., se predsednik pristojnega parlamentarnega odbora, ki ga po potrebi spremlja poročevalec, nemudoma posvetuje s članom Komisije, pristojnim za to področje. V primeru nestrinjanja se zadeva predloži predsednikoma institucij, da razrešita spor.
2.3.
Če na koncu postopka iz točke 2.2. sporazum ni dosežen, predsednik Parlamenta na obrazloženo zahtevo zadevnega parlamentarnega odbora pozove Komisijo, naj v pravilno navedenem in ustreznem roku posreduje zadevne zaupne informacije, pri čemer način posredovanja izbere izmed možnosti, navedenih v oddelku 3 te priloge. Pred iztekom tega roka Komisija pisno obvesti Parlament o svojem dokončnem stališču, glede česar si Parlament pridržuje pravico, da po potrebi izvršuje svojo pravico do uporabe pravnih sredstev.
3.
Ureditev dostopa do zaupnih informacij in ravnanja z njimi
3.1.
Zaupne informacije, posredovane v skladu s postopki iz točke 2.2. in po potrebi iz točke 2.3., se na odgovornost predsednika ali člana Komisije posredujejo parlamentarnemu odboru, ki je podal zahtevo.
3.2.
Brez poseganja v določbe točke 2.3. se dostop in načini pošiljanja, namenjeni ohranjanju zaupnosti informacij, določijo s soglasjem med članom Komisije, pristojnim za zadevno področje, in ustreznim parlamentarnim telesom, ki ga pravilno zastopa njegov predsednik, ki izbereta eno izmed naslednjih možnosti:
-
informacije, namenjene predsedniku in poročevalcu pristojnega parlamentarnega odbora;
-
omejeni dostop do informacij za vse člane pristojnega parlamentarnega odbora v skladu z ustreznimi postopki in z možnostjo, da se dokumenti po preučitvi poberejo in da se prepove njihovo fotokopiranje;
-
razprava v pristojnem parlamentarnem odboru, zaprta za javnost, v skladu z načini, ki se lahko razlikujejo glede na stopnjo zaupnosti, in v skladu z načeli, navedenimi v Prilogi VII Poslovnika Parlamenta;
-
posredovanje dokumentov, iz katerih so bili vsi osebni podatki odstranjeni;
-
v primerih, utemeljenih z absolutno izjemnimi razlogi, informacije, namenjene samo predsedniku Parlamenta.
Zadevne informacije se ne smejo objaviti ali posredovati drugim naslovnikom.
3.3.
V primeru nespoštovanja navedene ureditve se uporabijo določbe v zvezi s sankcijami, navedene v Prilogi VII Poslovnika Parlamenta.
3.4.
Za izvajanje navedenih določb Parlament zagotovi, da se dejansko vzpostavi:
-
varen sistem arhiviranja dokumentov, označenih kot zaupni;
-
varna soba za branje (brez fotokopirnih strojev, telefonov, telefaksa, optičnih čitalcev ali druge tehnične opreme za razmnoževanje ali posredovanje dokumentov ipd.);
-
varnostne določbe, ki urejajo dostop do sobe za branje, vključno z zahtevo glede podpisa v register dostopov in slovesno izjavo o nerazširjanju preučevanih zaupnih informacij.
3.5.
Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje določb te priloge.
Priloga
2
Časovni razpored za zakonodajni in delovni program Komisije
1.
Februarja predsednik Komisije in/ali podpredsednik, pristojen za medinstitucionalne odnose, predstavi konferenci predsednikov sklep Komisije o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto.
2.
Na delnem zasedanju februarja/marca se zadevne institucije udeležijo razprave o glavnih smernicah političnih prednostnih nalog, ki temeljijo na sklepu o letnem strateškem načrtovanju za naslednje leto.
3.
Po razpravi pristojni odbori in zadevni člani Komisije na vsakem izmed njihovih posebnih področij nato celo leto vodijo reden dvostranski dialog za oceno izvajanja tekočega zakonodajnega in delovnega programa Komisije ter za razpravo o pripravi prihodnjega programa. Vsak parlamentarni odbor redno poroča o izidu teh srečanj konferenci predsednikov odborov.
4.
Konferenca predsednikov odborov si redno izmenjuje mnenja s podpredsednikom Komisije, pristojnim za medinstitucionalne odnose, z namenom, da ocenita izvajanje trenutnega zakonodajnega in delovnega programa Komisije, se dogovorita o pripravi prihodnjega programa in preučita izide dvostranskega dialoga, ki poteka med pristojnimi parlamentarnimi odbori in zadevnimi člani Komisije.
5.
Septembra konferenca predsednikov odborov predloži povzetek poročila konferenci predsednikov, ki o tem obvesti Komisijo.
6.
Na novembrskem delnem zasedanju predsednik Komisije ob udeležbi kolegija komisarjev predstavi Parlamentu zakonodajni in delovni program Komisije za prihodnje leto. Predstavitev vključuje oceno izvajanja trenutnega programa. Sledi ji sprejetje resolucije Parlamenta na decembrskem delnem zasedanju.
7.
Zakonodajnemu in delovnemu programu se priloži seznam zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov za prihodnje leto, in sicer v obliki, ki jo je treba še določiti
Vključiti: časovni okvir in po potrebi pravno podlago ter proračunske posledice.
. Program se posreduje Parlamentu dovolj časa pred delnim zasedanjem, na katerem se o njem razpravlja.
8.
Ta časovni razpored se uporablja za vsako redno obdobje načrtovanja, razen za leto volitev v Parlament, ki sovpada z letom izteka mandata Komisije.
9.
Ta časovni razpored ne vpliva na prihodnje sporazume o medinstitucionalnem načrtovanju.

