Briefing : 06-01-2005(s)
EVROPSKI PARLAMENT
Urednica:
Tanja Rudolf
Sekretariat:
Viktorija Jeras
Tel. 31053
Bruselj:
Strasbourg:
ASP 06D081
IP3F03/011
B-1047 Brussels
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 10 53
Tel. (33) 3 88 17 48 97
Fax (32-2) 284 92 53
Fax (33) 3 88 17 29 01
e-mail: TiskovnaSluzba-sl@europarl.eu.int
Internet: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_sl.htm
Zaključek redakcije: četrtek, 6. januarja ob 16.00
Politi č ne skupine
07.01.2005
PPE-DE
PSE
ALDE/ ADLE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
1
23
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Total
268
200
87
42
41
36
27
30
731
Politične skupine
PPE-DE
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov
PSE
Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu
ALDE/ADLE
Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo
GUE/NGL
Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice
Verts/ALE
Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze
UEN
Skupina združenje za Evropo narodov
IND/DEM
Skupina neodvisnosti in demokracije
NI
Samostojni poslanci
TISKOVNE KONFERENCE
Bralce opominjamo, da se dnevni red lahko spremeni.
Tiskovna konferenca pred zasedanjem bo potekala v zgradbi PHS, soba 0A50, v petek pred plenarnim zasedanjem ob 11. uri.
Zadnja tiskovna konferenca bo potekala popoldan ob 16.30 uri v sobi za tisk (Strasbourg). Dogodki Tedna
Poslanci glasujejo o Ustavi za Evropo
Poslanci volijo novega Evropskega varuha človekovih pravic
Pomoč EU žrtvam tragedije v Aziji
Luksemburško predsedstvo predstavi svoje prednostne naloge
Dnevni red plenarnega zasedanja 10. - 13. 1. 2005
Ponedeljek 10. januar 2005 (popoldan od 17:00 ure do 21:00 ure)
17:00 - 21:00
Otvoritev delnega zasedanja in razpored dela
Izjava Komisije - Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC)
Izid 10. konference pogodbenic (COP 10), ki jo je v Buenos Airesu organizirala UNFCCC (6.-17. december 2004)
Torek, 11. januar 2005
9:00 - 12:00, 15:00 - 17:00
(morebiti) Glasovanja o zahtevah za nujni postopek (člen 134 Poslovnika EP)
Poročilo: Íñigo Méndez de Vigo, Richard Corbett (A6-0070/2004) - Ustava za Evropo
Pogodba o Ustavi za Evropo [ 2004/2129(INI)] Odbor za ustavne zadeve
12:00 - 13:00
Glasovanja
Izvolitev Evropskega varuha človekovih pravic
V skladu s členom 43(1) Poslovnika EP:
Priporočilo: Elmar Brok (A6- /2004) - Stabilizacijsko-pridružitvena sporazuma EU-NJRM
Predlog Sklepa Sveta in Komisije o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostimi in njihovimi državami članicami na eni strani in - Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, da se upošteva pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji [ KOM(2004)0354 - .................. - 2004/0115(AVC)] [ KOM(2004)0370 - .................. - 2004/0119(AVC)] Odbor za zunanje zadeve člen 43(1) Poslovnika EP
Priporočilo: James Nicholson (A6- /2004) - Program PEACE
Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti [ KOM(2004)0631 - ....................... - 2004/0224(AVC)] Odbor za regionalni razvoj člen 43(1) Poslovnika EP
Besedila, o katerih je razprava zaključena (vrstni red na strani
2 )
17:00 - 17:30
Sporočilo Komisije – sklepi, sprejeti na seji istega dne
17:30 - 19:00
Čas za vprašanja Komisiji (B6- /2004)
21:00 - 24:00
Priporočilo za drugo obravnavo: Manuel Medina Ortega (A6-0073/2004) - Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil
Skupno stališče, ki ga je Svet sprejel 26. aprila 2004 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv Sveta 72/166/EGS, 84/5/EGS, 88/357/EGS in 90/232/EGS ter Direktive 2000/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil [16182/2/2003 - C6-0112/2004 - 2002/0124(COD)] Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov
Sreda, 12. januar 2005
9:00 - 12:00, 15:00 - 17:30
Izjava Sveta - Program luksemburškega predsedstva
Izjave Sveta in Komisije - Tsunami
Izjavi Sveta in Komisije - Čezatlantski odnosi
Izjavi Sveta in Komisije - Dolg držav v razvoju
Olajšanje dolga držav v razvoju po znižanju iraškega dolga
(morebiti) Poročila po členu 134 Poslovnika EP
12:00 - 13:00
Glasovanja o besedilih, o katerih je razprava zaključena (vrstni red na strani 2)
17:30 - 19:00
Čas za vprašanja Svetu (B6- /2004)
Četrtek, 13. januar 2005
10:00 - 12:00
Izjave Sveta in Komsije o izidih volitev v Ukrajini
Ustno vprašanje - Odpoved delovnega razmerja jezikovnim učiteljem pri Komisiji
Stephen Hughes ( O-0082/2004 - B6-0137/2004 ) Komisija Odpoved delovnega razmerja jezikovnim učiteljem pri Komisiji Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve
12:00 - 13:00
Glasovanja o besedilih, o katerih je razprava zaključena (vrstni red na strani 2)
15:00 - 16:00
Razprave o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države - največ 1 uro
(člen 115
Poslovnika EP)
16:00 [ali ob koncu predhodnih razprav]
Glasovanja
Predlogi resolucij v zvezi z razpravami o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države
(člen 115 Poslovnika EP)
Besedila, o katerih je razprava zaključena (vrstni red na strani 2)
Izjave
Tsunami: pomoč Unije žrtvam katastrofe
Izjavi Sveta in Komisije: Tsunami
Razprava: 12.01.2005
Glasovanje: 13.01.2005
V sredo zjutraj bodo predstavniki Sveta in Komisije podali izjave o
tragični katastrofi v Aziji. Luksemburško predsedstvo je na to temo
sklicalo izredni sestanek v Bruslju, ki bo na sporedu 7. januarja.
V ponedeljek bo v Strasbourgu izredna seja odborov za razvoj, proračun in zunanje zadeve, v luči konference donatorjev, ki bo na sporedu v torek, 11. januarja v Ženevi. Komisar Louis MICHEL, Dalia GRZBUSKAITE in Benita FERRERO-WALDNER ter predstavniki luksemburškega predsedstva se bodo ravno tako udeležili sestanka odborov. Poslanci se bodo posvetili predvsem predlogu Komisije, da mobilizira rezervo za nujno pomoč v višini dodatnih 100 milijonov evrov.
Glasovanje o resoluciji Parlamenta bo na sporedu v četrtek.
Situacija v Ukrajini po volitvah
Razprava: 13.01.2005
V četrtek bodo predstavniki Sveta in Komisije podali izjave o situaciji
v Ukrajini po volitvah.
Evropski svet
Program luksemburškega predsedstva
Izjave Sveta: Program luksemburškega predsedstva
Razprava: 12.01.2005
Ministrski predsednik Luksemburga, Jean-Claude JUNCKER bo začrtal prioritete
luksemburškega predsedstva. Odpravljanje posledic katastrofe Tsunami
bo na vrhu seznama prioritet.
Lizbonski proces
Cilj lizbonskega procesa je omogočiti Uniji, da postane na znanju temelječa družba s konkurenčnim gospodarstvom, preko katerega bo lahko izpolnila socialna in okoljevarstvena pričakovanja državljanov. Na zasedanju Evropskega sveta marca meseca, bo predsedstvo opravil revizijo dosedanjega napredka v to smer, na osnovi poročila Komisije.
Dokončno oblikovanje notranjenga trga
Dokončno oblikovanje notranjega trga ravno tako predstavlja pomembno gonilo na področju evropske gospodarske rasti. V ta namen je potrebno pospešiti in izboljšati prenos direktiv na tem področju. Luksemburško predsedstvo si bo prizadevalo, da to pomembno orodje evropske integracije, ki služi tako državljanom in potrošnikom kot tudi ekonomskim operaterjem, še naprej proizvaja pozitivne učinke.
Pregled Pakta stabilnosti in rasti
Okrepitev gospodarske uprave Ekonomske in monetarne unije (EMU) in razjasnitev uporabe Pakta stabilnosti in rasti sta drugi pomembni nalogi luksemburškega predsedstva, ki se prizadeva zaključiti pregled Pakta stabilnosti in rasti v želji, da pride do dogovora o točni vsebini do marca 2005.
Finančne perspektive 2007 - 2013
Vsak korak na poti gradnje evropskega projekta zahteva ustrezna finančna sredstva. Triletni strateški program Sveta za obdobje od 2004 do 2006 predvideva, da se bodo države članice dogovorile o finančnem načrtovanju za obdobje 2007-2013 junija 2005. Luksemburško predsedstvo želi doseči ta strateški cilj pravočasno in predvideva, da bodo različna zakonodajna orodja naslednjega finančnega okvira sprejeta do konca leta 2005.
Širitev
Luksemburško predsedstvo predvideva, da bodo Pogodba o članstvu z Bolgarijo in Romunijo finalizirana in podpisana aprila 2005. Pristopna pogajanja s Hrvaško naj bi se pričela 17. marca 2005, Bivša jugoslovanska republika Makedonija pa bo Komisiji kmalu predložila odgovore na njen vprašalnik. Priprave na pristopna pogajanja s Turčijo naj bi se začela zgodaj poleti.
Sodstvo in notranje zadeve
Namen haaškega programa je razvoj območja svobode, varnosti in pravosodja znotraj Unije. Program bo luksemburškemu predsedstvu služil kot okvir za vprašanja, ki zadevajo sodstvo in notranje zadeve. Namen je izboljšati operativno sodelovanje med petindvajseterico znotraj pravnega okvira, ki bo skupen in ki se bo nadalje razvijal.
Ratifikacija Ustave za Evropo
V kolikor bodo države članice ratificirale Ustavo za Evropo (do zaključka tega procesa naj bi prišlo do konca leta 2005), bo ta kmalu stopila v veljavo. Predsedstvo bo pozorno spremljajo proces ratifikacije v vseh državah članicah, izidi pa bodo podrobno analizirani, ne glede na to, ali bo ratifikacija potekala preko državnega zbora ali preko referenduma.
Zunanji odnosi
Čezsatlantski odnosi
Izjavi Sveta in Komisije: 12.01.2005
Predstavniki Komisije in Sveta bodo na plenarnem zasedanju spregovorili
o transatlantskih odnosih. Evropski komisar za zunanje odnose in evropsko
sosedsko politiko, Benita FERRERO-WALDNER, kot tudi visoki predstavnik
Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko, Javier SOLANA, ter nizozemski
zunanji minister Bernard BOT, so se 10. decembra v Haagu sestali s Collinom
Powellom. Razpravljali so predvsem o multilateralni politiki, posebej
o vprašanjih, ki zadevajo Iran, Irak, Afganistan, Bližnji vzhod, Kitajsko,
Rusijo, Ukrajino in Balkan.
Peticije
Izvolitev Evropskega varuha človekovih pravic
Glasovanje: 11.01.2005
Izvolitev Evropskega varuha človekovih pravic poteka v skladu s členom
194 postopkovnih pravil EP. Za mesto se potegujeta dva kandidata: aktualni
Varuh človekovih pravic g. Nikiforos DIAMANDOUROS iz Grčije in g. Guiseppe
FORTUNATO iz Italije.
Naloge varuha človekovih pravic so obsežne, saj lahko preko te institucije državljani EU odpravijo nepravilnosti znotraj institucij in teles Evropske unije. Evropskega ombudsmana izvoli Evropski parlament. Z začetkom novega zakonodajnega obdobja je predsednik Evropskega parlamenta sklical nove volitve. G. Jacob SODERMAN je bil junija 1995 izvoljen za prvega Ombudsmana in bil ponovno izvoljen leta 1999.
Širitev
Stabilizacijsko pridružitveni sporazum z Makedonijo
Razprava: 12.01.2005
Glasovaje: 13.01.2005
Stabilizacijsko pridružitveni sporazum med Skupnostjo in Makedonijo
mora biti spremenjen, tako da bo v njem vključena še deseterica novih
držav članic EU.
Notranji trg
Civilna odgovornost pri uporabi motornih vozil
Priporočilo za drugo obravnavo: Manuel Medina Ortega ( A6-0073/2004 )
- Zavarovanje civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil
Razprava: 11.01.2005
Glasovanje: 12. 01. 2005
Manuel MEDINA ORTEGA (PES, ES) bo v okviru odbora za notranji trg vložil osnutek resolucije o civilni odgovornosti pri uporabi motornih vozil. Namen direktive je modernizirati in izboljšati obstoječa pravila Unije na tem področju. Odbor za notranji trg priporoča jasnejšo definicijo vozil in priklopnikov. Predlogi sprememb vključujejo minimalno kritje v višin 1 milijona evrov na žrtev in 5 milijonov evrov na dogodek.
Ustavne zadeve
Uvod
Za Evropski parlament bo glasovanje, ki bo na sporedu v sredo 12. januarja 2005 o Ustavi Evropske unije, zgodovinski trenutek. Neposredno izvoljeni poslanci Evropskega parlamenta že četrt stoletja zahtevajo združitev ustavnih temeljev Unije, enostavnejši in bolj demokratičen sistem odločanja ter jasnejšo definicijo pravic državljanov. Pogodbe od Enotnega evropskega akta do Nice so izboljšale različne vidike integracije držav članic, vendar pa so iz Unije ustvarile pravno zapleteno, nedostopno gmoto.
Projekt Ustave je najprej pripravila konvencija, ki se je 16 mesecev sestajala v Evropskem parlamentu v Bruslju in kjer so poslanci Evropskega parlamenta in poslanci državnih zborov držav članic igrali pomembno vlogo. Besedilo, ki ga je predlagala konvencija, je bilo nato predloženi medvladni konferenci, kjer so sodelovali tudi poslanci Evropskega parlamenta. Vlade 25ih držav članic so besedilo podpisale 29. oktobra 2004 v Rimu, novo besedilo pa mora biti še ratificirano v vseh državah članicah. Namen Ustave je, da razširjeni Uniji omogoči, da postane bolj razumljiva in da učinkovito služi vsem državljanom EU, istočasno pa spoštuje narodne prerogative in raznolikost.
To poročilo vsebuje:
- pregled dogodkov, ki bodo v Strasbourgu označili to pomembno glasovanje; - obnovo osnutka resolucije EP in elementov nove Ustave, ki neposredno zadevajo državljane; - razpoložljive podatke o postopku ratifikacije v 25ih državah članicah; - zgodovinski pregled prispevkov Parlamenta v procesu ustvarjanja Ustave; - celotno besedilo resolucije, ki ga je sprejel odbor za ustavne zadeve Evropskega parlamenta, kot tudi z njim povezano razlago, ki analizira Ustavo - poročevalca sta Richard Corbett in Inigo Mednez de Vigo.
Obnove razprave o glasovanju, ki bo na sporedu 11. in 12. januarja v Strasbourgu in druge informacije bodo ravno tako na razpolago na posebni spletni strani (FR/ EN), ki jo je v ta namen ustvaril Direktorat za medije Evropskega parlamenta.
http://www.europarl.eu.int/press/adoption-constitution-2005/index_en.htm
Zagon informacijske akcije Evropskega parlamenta o Evropski ustavi
Glasovanje o poročilu Corbett / Mendez de Vigo, ki zadeva Evropsko ustavo bo zapečatilo uradno stališče Evropskega parlamenta in označilo začetek informacijske akcije Parlamenta o Ustavi, saj se bodo morali državljani v številnih državah članicah na referendumih opredeliti za ali proti.
Za označitev začetka akcije bo na fasadi Evropskega parlamenta v Strasbourgu od 5. januarja dalje visel transparent. Krasile ga bodo ključne besede iz Evropske ustave. Besedilo Ustave bo izobešeno na zgradbi, medtem ko bodo poslanci o njeni vsebini razpravljali v notranjosti. Transparent bo meril 1200 m2 in bo izobešen skozi celotno trajanje informacijske akcije, najverjetneje vse do novembra 2006. V kolikor bo ustava ratificirana v različnih državah, bo vizualni podobi transparenta dodana še beseda "DA" v jezikih držav članic, ki so ustavo ratificirale.
Izid glasovanja bo razglašen z zvoki glasbenikov, medtem ko bodo v notranjosti zgradbe - nasproti sejne dvorane (v kateri zaseda Evropski parlament) - počasi odviti transparenti, ki bodo razkrili ključne besede iz Ustave kot tudi besedo "da" v vseh uradnih jezikih EU. V osrčju zgradbe bodo nato izpuščeni baloni v barvah Evropske ustave, to pa bo spremljala slavnostna razglasitev izida glasovanja.
V okviru razprave o Ustavi na plenarnem zasedanju in glasovanja o poročilu Corbett/Mendez de Vigo, bo predsednika Parlamenta Josep Borrell v Parlamentu gostil Jeremyja Rifkina (ZDA) in Adelo Cortino Orts (Španija).
Za več informacij:
Patricia Paye / Nora Karpati / Cellule Image - 73994/73313 / image@europarl.eu.int
Jasen in glasen "da" ustavi
Odbor za ustavne zadeve Evropskega parlamenta je z veliko večino sprejel
Ustavo Evropske unije. Poročilo poslanca Richarda Corbetta (PSE; UK
in Iniga Mendeza de Viga (PPE-ED, ES) je bilo sprejeto 30. novembra,
z 20 glasovi za, 3 glasovi proti in 3 vzdržanimi glasovi. Glasovanje
v Domu je predvideno 12. januarja 2005.
Poročilo je razdeljeno na dva dela: v prvem delu gre za resolucijo, ki je napisana v razumljivem slogu, dostopnemu splošni javnosti. Ta ima "pedagoško" funkcijo, da državljanom razloži prednosti Ustave v primerjavi z obstoječimi pogodbami; v drugem delu gre za obrazložitev, torej daljši dokument, ki na široko obdela omenjene spremembe in novosti. Poročevalca govorita o "Ustavi" in ne več o "Ustavni pogodbi".
Resolucija med drugim ugotavlja, da "na splošno Pogodba o sprejetju ustave za Evropo pomeni dober kompromis, ki vodi k opaznemu izboljšanju veljavnih pogodb in ki bo dejansko koristil evropskim državljanom (ter Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom kot njihovemu demokratičnemu predstavništvu), državam članicam (vključno njihovim regijam in lokalnim oblastem) in učinkovito delovanje institucijam Unije, in s tem Evropski uniji kot celoti". Jasnost, učinkovitost, odgovornost, bližina državljanom
Izboljšanja, ki jih prinaša Ustava, so predstavljena v štirih stebrih poročila:
Izboljšanje v smislu jasnosti glede narave Unije in njenih ciljev: celo vrsto evropskih pogodb bo nadomestil en sam, lažje čitljiv dokument, kjer bodo podrobno razloženi cilji Unije ter njene pristojnosti in njihove omejitve, njena politična orodja ter njene institucije; dvojna legitimnost Unije je ponovno potrjena, ter določeno je, da je Unija zveza držav in državljanov. Gospodarska, socialna in teritorialna kohezija je ponovno potrjena kot cilj Unije, poudarek pa je na decentralizaciji, v povezavi z načelom "enotni v različnosti". Izboljšanje v smislu učinkovitosti Unije ter okrepljena vloga v svetu: glasovanje po načelu kvalificirane večine se bo v Svetu več uporabljalo kot soglasno odločanje, kar je nujno potrebno, da se prepreči zastoje pri sprejemanju odločitev v Uniji 25 ali več držav; po letu 2014, se bo zmanjšalo število članov Komisije po načelu enakopravne rotacije med državami članicami; zelo se bo okrepila prepoznavnost in vloga Unije kot akterja na svetovnem prizorišču. Dve službeni mesti, ki povzročata podvajanje in zmedo, visoki predstavnik Evropske unije za zunanjo politiko in komisar za zunanje odnose, bosta združeni v enega samega evropskega "zunanjega ministra", ki bo podpredsednik Komisije in bo predsedoval Svetu zunanjih ministrov ter bo zastopal Unijo v zadevah v katerih ima slednja skupno stališče. Izboljšanje v smislu večje demokratične odgovornosti: državljani bodo imeli s povečanjem demokratične odgovornosti večji nadzor nad delovanjem Evropske unije, saj bodo morali zakonodajo za celotno EU najprej pregledati v nacionalnih parlamentih in jo, z nekaj izjemami, dvojno potrditi tako nacionalne vlade kot neposredno izvoljeni Evropski parlament. Predsednika Komisije bo volil Evropski parlament, s čimer se vzpostavi povezava z izidi Evropskih volitev, minister za zunanje zadeve, ki ga imenuje Evropski svet v soglasju s predsednikom komisije, pa bo odgovoren Evropskemu parlamentu in Evropskemu svetu.
Izboljšanje v smislu državljanskih pravic: listina temeljnih pravic bo vključena v drugi del ustave, EU pa bo morala podpisati Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, kar bo pomenilo, da zanjo velja isti zunanji nadzor kot za države članice, posamezniki pa bodo imeli boljše možnosti zagovarjanja pravic v povezavi s pravom Evropske unije.
Poročilo med drugim tudi ugotavlja, da "je bil osnutek ustave predmet neutemeljenih kritik, izraženih v javnih razpravah, da ne odseva prave vsebine in pravnih posledic njenih določb" - po mnenju poročevalcev, Ustava ne bo vodila k ustanavljanju centralizirane "naddržave", ne
bo slabila socialne razsežnosti Unije, nasprotno, celo krepila jo bo.
Ustava niti ne pozablja na zgodovinske in duhovne korenine Evrope, saj
se sklicuje na njeno kulturno, versko in humanistično dediščino.
Maraton 25ih ratifikacij
Kot je veljalo za ratifikacijo vsake predhodne Pogodbe EU, te potekajo v skladu z ustavnimi pravili vsake države članice, torej preko parlamentarne ratifikacije in / ali preko referenduma. V skladu s členom IV-447.2 Ustave, "pogodba o Ustavi začne veljati dne 1. novembra 2006, če so bile vse listine o ratifikaciji deponirane, sicer pa prvi dan meseca, ki sledi deponiranju zadnje listine o ratifikaciji" .
Kaj bi se lahko zgodilo, če bi prišlo do težav z eno ali več ratifikacijami, kot se je v preteklosti zgodilo z Dansko in Irsko pri ratifikaciji drugih pogodb? Ustava ne predvideva konkretnih ukrepov v teh primerih, vendar v prilogi pravi, da " če je dve leti po podpisu pogodbe o spremembi Ustave štiri petine držav članic to Pogodbo ratificiralo in ima ena ali več držav članic težave v postopku ratifikacije, se zadeva predloži Evropskemu svetu" . Glede na to, da je prišlo do podpisa pogodbe 29. oktobra 2004, bi se v tem primeru Evropski svet s tem vprašanjem ukvarjal od 29. oktobra 2006 dalje.
Dve državi članici, ki sta se odločili za parlamentarno ratifikacijo, sta o vprašanju že odločali v državnih zborih:
Litva: glasovanje v državnem zboru 11. novembra 2004: 84 glasov za, 4 proti, 3 vzdržani glasovi Madžarska: glasovanje v državnem zboru 20. decembra 2004: 322 glasov za, 12 proti, 8 vzdržanih glasov
V dveh drugih državah članicah, Nemčiji in Belgiji, ustava ne predvideva referenduma, vendar se državi še nista dokončno odločili o načinu ratifikacije. V Češki republiki je referendum mogoč, vendar vlada ravno tako še ni sprejela dokončne odločitve.
Predvideni referendumi
V času redakcije (januar 2005) je organizacija referendumov predvidena v devetih državah članicah, vendar sta le dve državi že določili konkretni datum:
Španija: 20. februar, 2005 Luksemburg: 10. julij, 2005
V Franciji naj bi do referenduma prišlo pred poletjem 2005, na Nizozemskem pa v prvi polovici leta 2005.
Na Portugalskem naj bi do referenduma prišlo prej, vendar bo zaradi volitev, ki bodo potekale februarja meseca, preložen (v najboljšem primeru bo tako na sporedu aprila meseca).
V Britaniji in na Danskem je referendum predviden na začetku leta 2006.
Poljska in Irska še nista določili fiksnih datumov.
Parlamentarni postopek ratifikacije
11 drugih držav članic bo o Ustavi odločalo preko glasovanja v državnem zboru, večinoma tekom leta 2005. Te države so: Avstrija, Ciper, Estonija, Finska, Grčija, Italija, Latvija, Malta, Slovaška, Slovenija in Švedska.
Ozadje
Ustavne ambicije Evropskega parlamenta
Od prvih neposrednih volitev v Evropski parlament leta 1979, je Parlament z veliko večino spodbujal poglobljeno evropsko integracijo. Po mnenju poslancev gre tu predvsem za razjasnitev pristojnosti ustanov EU ter večjemu pomenu neposredno izvoljenim predstavnikom državljanov EU, bolj učinkovitim sistemom odločanja in razširjeni uporabi večinskega glasovanja v Svetu. Evropski parlament prav tako brani vlogo Komisije kot motor Unije, posebej kar zadeva njeno izključno pravico do zakonodajne iniciative, v skrbi za splošni interes državljanov, preko nacionalnih interesov.
Določene želje poslancev so se vse bolj uveljavile preko vrste Pogodb. Kljub vsemu pa je bilo potrebno počakati na neuspeh Pogodbe iz Nice, da je prišlo do zagona temeljite reforme o načrtu ustanov in sistema odločanja, ki ga je predlagal Parlament. Iz tega danes izhaja Evropska ustava, o kateri bo Parlament odločal 12. januarja 2005, več kot dvajset let po Spinellijevem projektu.
Spinellijev projekt in Enotni evropski akt
Prizadevanja Evropskega parlamenta za bolj integrirano skupnost in bolj učinkovito delovanje le-te bolj ali manj izhaja iz projekta Evropske unije, ki ga je zasnoval predvsem poslanec (in bivši komisar) Altiero Spinelli. Projekt je bil sprejet na plenarnem zasedanju 14. februarja 1984 s 237 glasovi za, 31 glasovi proti in 43 vzdržanimi glasovi. Projekt predvideva prenos novih pristojnosti na evropsko raven, sistem odločanja pa je že predvidel enakopravnost Sveta in Parlamenta v sistemu podobnemu klasičnemu bikameralizmu.
Projekt Spinelli predstavlja prvo temeljno reformo Skupnosti od ustanovnih Pogodb. Gre za Enotni evropski akt, ki so ga podpisale države članice februarja 1986 in ki je stopil v veljavo prvega julija 1987. Enotni evropski akt razširja osnovni cilj skupnega trga ter predvideva velik, integriran notranji trg s prvim januarjem leta 1993. Skupnosti podeljuje nove pristojnosti: monetarne zmogljivosti, socialno politiko, ekonomsko in socialno kohezijo, tehnološko raziskovanje in razvoj, varstvo okolja, sodelovanje na področju zunanje politike. Hkrati izboljša zmožnosti sistema odločanja s tem da nadomesti sistem soglasja s sistemom kvalificirane večine na področju vprašanj, ki zadevajo carinsko unijo, prosti pretok storitev, prosti pretok kapitala, skupne politike, morski in zračni promet. Sistem kvalificirane večine se ravno tako nanaša na številne nove pristojnosti na področju notranjega trga, socialne politike, ekonomske in socialne kohezije, raziskovanja in varstva okolja.
Postopek sodelovanja končno odobri tudi manjšo zakonodajno vlogo Evropskemu parlamentu, ki mora odslej podati soglasje za pristop morebitnih držav članic EU in širitev. To je daleč od osnovnih ambicij Spinellijevega projekta, vendar pa se Parlament s tem vse bolj približuje z vsako sledečo Pogodbo.
Mastrichtska in amsterdamska pogodba
Parlament z vsako novo Pogodbo, pripravlja poročila in glasuje o resolucijah preden je zakonodaja sprejeta in po tem. Vsa ta besedila so omenjena in našteta v poročilu Corbett-Mendez de Vigo o Ustavi za Evropo (opomba, ki se nanaša na točko 1.2 v obrazložitvi).
Mastichtska pogodba (ki je bila podpisana 7. februarja 1992 in ki je stopila v veljavo 1. novembra 1993) predstavlja pomemben korak na področju evropske integracije (posebej na področju monetarne politike, zunanje politike, pravosodja in notranjih zadev), vendar pa je veliko političnih novosti ohromljenih zaradi njihovega medvladnega značaja, zaradi načela soglasja in odsotnosti resničnega parlamentarnega nadzora. Po drugi strani je Parlamentu priznana pravica do "soodločanja" na področju sprejemanja zakonodaje, ki jo deli z Svetom. Postopek soodločanja je bil kmalu poenostavljen in razširjen na nova področja preko Amsterdamske pogodbe (podpisana je bila 2. oktobra leta 1997 in stopila v veljavo 1. maja 1999).
Četudi so poslanci vedno pozdravljali vsak zaporedni korak v procesu integracije, je vsak takšen korak zapletel osnove. Daleč od tega, da bi razjasnil vloge in interakcijo med institucijami ter sistem odločanja (Mastrichtska pogodba je predvidevala 22 različnih sistemov odločanja), so Pogodbe zadeve pogosto še bolj zapletle in ustvarile potrebo po bolj osnovnem, vseobsegajočem in poenostavljenem besedilu.
Neuspeh Nice
Decembra 1999 so voditelji držav in vlad, zavedajoč se pomanjkljivosti iz Amsterdama, sklicali novo medvladno konferenco Evropskega sveta v Helsinkih. Toda ta konferenca je imela zelo omejene pristojnosti, saj so se večinoma pogajali o "ostankih" iz Amsterdama, predvsem pa so prilagajali sistem odločanja in razpravljali o sestavi Komisije in Parlamenta glede na širitev. Pričakovanja Evropskega parlamenta pa so bila bolj napredna. Parlament jih je oblikoval v pomembnem poročilu, sprejetem aprila 2000. V njem so poslanci predlagali, da se vse prejšnje pogodbe zberejo v enem samem besedilu z ustavnim začetkom, kjer bi bili predstavljeni cilji Unije, Listina o temeljnih pravicah (kot pravno zavezujoč dokument), institucije, delitev pristojnosti med Unijo in državami ter postopki odločanja.
Evropski parlament je želel odpraviti strukturo v obliki stebrov, kot je bila določena v Maastrichtu, in sicer v korist posploševanja metode Skupnosti. Predlagal je tudi zamenjavo zapletenega sistema ponderiranja glasov v Svetu z mnogo bolj jasnim sistemom dvojne večine: sklep bi bil sprejet takoj, ko bi prejel podporo večine držav, ki predstavljajo večino prebivalstva Unije. Poslanci so predlagali tudi združitev funkcije visokega predstavnika in komisarja za zunanje odnose znotraj Komisije, ki bi pripadla enemu od podpredsednikov.
Na proračunskem področju so poslanci predlagali ukinitev razlikovanja med obveznimi in neobveznimi stroški kakor tudi vpis večletnega finančnega načrta v pogodbe, znesek pa bi bil določen s skupnim sporazumom med Svetom in Evropskim parlamentom. Ti predlogi Parlamenta so obveljali, vendar ne v Nici.
Evropski poslanci so bili razočarani. Sicer so priznali, da "je Pogodba iz Nice odstranila še zadnjo uradno oviro pred širitvijo, toda Unija 27 držav članic ali celo več zahteva globlje reforme". Tudi rezultati omejenega dnevnega reda medvladne konference se kot odgovori, ki naj bi jih ta prinesla, Evropskemu parlamentu zdijo nezadovoljivi. Unija ni pridobila ničesar v smislu delovanja ali zmanjšanja svojega demokratičnega primanjkljaja. Za Evropski parlament "Pogodba iz Nice pomeni konec obdobja, ki se je začelo v Maastrichtu (...) in kliče po začetku ustavnega procesa, ki bo kronan s sprejetjem Ustave".
Bistvo vrha v Nici pa ni bilo v Pogodbi. Razkrilo se je z odličnim prikazom medvladnih pogajalskih spretnosti in v prilogah: 23. izjava o prihodnosti Unije, ki že predvideva globljo reformo, izvedeno s pomočjo drugačne metode, in Listina o temeljnih pravicah, ki jo je Konvencija leta 2003 opredelila kot osrednji del osnutka Ustave. O njem razprava še vedno poteka, predstavlja pa osrednji dokument, v katerem je zbrana večina zahtev, ki jih Evropski parlament izpostavlja že od pomladi 2000.
Ustava
Od oktobra 2000, pred propadom pogodbe iz Nice, Evropski parlament priporoča sklic "Konvencije" (iniciativa, ki ni več omejena zgolj na predstavnike vlad, temveč je odprta tudi poslancem državnih zborov držav članic, poslancem EP in Komisiji). Poročilo Duhamel predvideva "poustavitev" pogodb v "enotnem, berljivem in kratkem" besedilu. Prva Konvencija tega tipa se je leta 2000 ukvarjala z vprašanjem o listini temeljnih človekovih pravic.
Željo poslancev po ponovitvi te izkušnje so pozdravili vodje držav članic in vlad. Nova konvencija se je sestajala (od marca 2002 do julija 2003) v sestavi 15ih predstavnikov vlad držav članic, 13 predstavnikov iz držav kandidatk, dveh predstavnikov Komisije in 16ih poslancev Evropskega parlamenta. Poslanci pri tem ne igrajo pomembno vlogo le znotraj Konvencije, temveč tudi zunaj nje. Tako je Parlament sprejel dobrih deset poročil, ki so neposredno zadevale Ustavo, veliko izmed njih pa je bilo vključenih v končni projekt.
Spodaj je seznam teh poročil (in izid glasovanj na plenarnih zasedanju v primeru nominalnega glasovanja):
Resolucija z dne 16. 3. 2000: poročilo Duff/Voggenhuber o pripravi Listine o temeljnih pravicah Evropske unije
Sklep z dne 14. 11. 2000: poročilo Duff/Voggenhuber o odobritvi osnutka Listine o temeljnih pravicah Evropske unije (410 glasov za, 93 proti, 27 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 23. 10. 2002: poročilo Duff o učinku Listine o temeljnih pravicah Evropske unije in njenem prihodnjem statusu (344 glasov za, 79 proti, 28 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 29. 11. 2001: poročilo Leinen/Méndez de Vigo o Evropskem svetu v Laekenu in prihodnosti Unije (350 glasov za, 86 proti in 46 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 25. 10. 2001: poročilo Poos o reformi Sveta (422 glasov za, 23 proti, 17 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 14. 3. 2002: poročilo Carnero Gonzáles o statusu pravne osebe Evropske unije (273 glasov za, 23 proti, 26 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 7. 2. 2002: poročilo Napolitano o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru evropske izgradnje
Resolucija z dne 16. 5. 2002: poročilo Lamassoure o razmejitvi pristojnosti med Evropsko unijo in državami članicami (322 glasov za, 64 proti, 58 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 17. 12. 2002: poročilo Bourlanges o tipologiji aktov in hierarhiji standardov v Evropski uniji (364 glasov za, 149 proti, 16 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 14. 1. 2003: poročilo Napolitano o vlogi regionalnih in lokalnih oblasti v evropski izgradnji (395 glasov za, 100 glasov proti, 45 vzdržanih glasov)
Resolucija z dne 24. 9. 2003: o osnutku Pogodbe o Ustavi za Evropo in mnenju Evropskega parlamenta o sklicu medvladne konference (335 glasov za, 106 proti, 53 vzdržanih glasov).
Spodaj se nahaja povezava na najpomembnejše besedilo Evropskega parlamenta o Ustavi, v celoti. Gre seveda za poročilo Corbett/Mendez de Vigo, o katerem bodo poslanci glasovali 12. januarja 2005 v Strasbourgu.
http://www2.europarl.eu.int/omk/sipade2?PROG=REPORT&SORT_ORDER=D&REF_A=A6-2004-0070&F_REF_A= A6-0070/04 &NAV=S&LEG_ID=6&I_YEAR=04,06,07,08,09&I_NUM_A=0070&L=SL&LEVEL=3&SAME_LEVEL=1
